Poznámka k použití dotazníku kvality života WHOQOL-BREF v českém prostředí
A note on application of the WHOQOL-BREF questionnaire on quality of life in the Czech enviroment
In the Czech environment, the WHOQOL-BREF (WHO Quality of Life-BREF) questionnaire has been rather frequently used for quality-of-life assessment in the case of different diseases or different health limitations. The questionnaire exists in two Czech translations with different wording. The differences are so considerable that they might cause interpretation shifts in research based on this instrument. Also the reverse scales in three questions may cause problems, because processing of these scores is not described correctly in some methodological materials. The authors recommend to strictly use the version published by Dragomirecká and Bartoňová of the Prague Psychiatric Centre.
Keywords:
health related quality of life, HRQOL, WHOQOL-BREF, national localization
Autoři:
doc. Mgr. Vladimír Rogalewicz, Ph.D. 1; PhDr. Miroslav Barták, Ph.D. 2; Milena Sihelníková 2
Působiště autorů:
Ústav sociálního a posudkového lékařství LF UK v Plzni: Alej Svobody 31, 3 3 18 Plzeň
1; Fakulta sociálně ekonomická UJEP v Ústí nad Labem: Moskevská 54, 400 96 Ústí nad Labem
2
Vyšlo v časopise:
Čas. Lék. čes. 2017; 156: 88-92
Kategorie:
Původní práce
Souhrn
Dotazník WHOQOL-BREF (WHO Quality of Life-BREF) je v českém prostředí poměrně hojně využívaný zejména pro stanovení hodnot kvality života při různých onemocněních nebo při různých zdravotních omezeních. Dotazník existuje ve dvou českých překladech, jejichž verze se liší. Rozdíly jsou natolik zásadní, že mohou vést k posunům při interpretaci výzkumů provedených na základě tohoto instrumentu. Problém může způsobovat i obrácená stupnice u tří otázek, protože zpracování těchto skóre není v některých metodických materiálech (anglických ani českých) uvedeno korektně. Autoři doporučují používat zásadně verzi publikovanou Dragomireckou a Bartoňovou z Psychiatrického centra Praha.
Klíčová slova:
kvalita života související se zdravím, HRQOL, WHOQOL-BREF, národní lokalizace
Úvod
Kvalita života, ačkoliv se ve své podstatě jedná o velmi starý koncept, zaznamenává své rozšíření zejména v posledních dekádách. V tomto období se rozvíjí a dále precizují přístupy k měření kvality života. Měření kvality života má ve většině případů nejen akademický, ale především veřejně politický důvod, který se odráží v různém způsobu jeho stanovení (1). Cílem předkládaného článku je upozornit na možné nepřesnosti a problémy při využívání dvou existujících českých verzí jednoho z nejpoužívanějších nástrojů měření kvality života − dotazníku WHOQOL-BREF.
Kvalita života a různé přístupy k jejímu vymezení
Koncept kvality života, respektive dobrého života, najdeme už v díle Platóna a jeho žáka Aristotela. Dnešní pojetí kvality života je bližší úvahám Platóna, naopak koncept štěstí úvahám Aristotela. V minulém století byla kvalita života často chápána jako materiální blahobyt a peníze. Později – díky posunu pohledu na význam života a jeho hodnoty – byl význam kvality života posunut do podoby a konceptů, které jsou známé dnes (2).
V oboru veřejného zdraví se můžeme setkat s kvalitou života v různých pojetích, kdy autoři vycházejí z jednotlivých disciplín, případně se více či méně úspěšně pokoušejí o multidisciplinární přístup. V sociologickém pojetí (3) je kvalita života spojována se subjektivně vnímanou spokojeností, kdy se do úvahy berou individuální potřeby a pochopení. V ekonomii (4) může být kvalita života považována za životní standard. V medicíně je to poměr zdraví a nemoci, který ovlivňuje život člověka (1). V psychologickém pojetí je diskutován pojem osobní pohoda (5–7). Zdravotní faktory mají často v měření kvality života prioritu, ačkoliv chápání kvality života je samozřejmě širší. Někteří autoři upozorňují na možnosti organizace zdravotnických služeb; v této oblasti je potenciál pro zvyšování kvality života pacientů společně s ekonomickou efektivitou (8, 9).
V různých oborech, které koncept kvality života využívají, není její definice jednotná. Většina autorů uvádí definici kvality života, kterou v roce 1995 nabídla Světová zdravotnická organizace (WHO). Zde je kvalita života chápána jako individuální vnímání vlastní pozice v životě v kontextu kultury a hodnotového systému, ve kterém člověk žije, a ve vztahu k cílům, očekáváním, standardům a starostem (10). K diskusi o definici kvality života v rámci oboru veřejného zdraví a veřejné politiky přispívá řada autorů (11–13).
Kvalita života v současném pojetí popisuje, nakolik daný člověk považuje život, který žije, za „dobrý“. Z tohoto pohledu je to veličina, která měří štěstí, spokojenost, well-being jednotlivce nebo nějaké společnosti (skupiny lidí). Dlouho existovala představa, že kvalita života je objektivní veličina, kterou je možno pro každého člověka stanovit na základě jasně definovaných indikátorů. Ukázalo se však, že ani socioekonomický status, ani zdravotní stav nestačí k tomu, aby byl člověk se svým životem spokojený. To zohlednila definice WHO, která definuje zdraví jako „stav úplné fyzické, psychické a sociální pohody, ne pouze jako absenci nemoci (14). Popisem vzniku a okolností vzniku tohoto vymezení se zabývají i další autoři (15).
Konstituční dokument Světové zdravotnické organizace, respektive část, ve které je popsán ideál zdraví, však tímto stále citovaným vymezením nekončí. Pokračuje následujícími principy a prohlášeními (16):
- Naplnění nejvyššího dosažitelného standardu zdraví je jedním ze základních práv každé lidské bytosti bez ohledu na rasu, náboženství, politické přesvědčení, ekonomické a sociální podmínky.
- Zdraví všech lidí je základem pro dosažení míru a bezpečnosti a závisí na spolupráci jedinců a států.
- Dosažení pokroku v podpoře a ochraně zdraví je hodnotou pro všechny.
- Nerovný vývoj v různých státech v podpoře zdraví a kontrole nemocí, zejména přenosných, představuje společné nebezpečí.
- Zdravý vývoj dětí je zásadně důležitý, schopnost žít harmonicky v rámci měnícího se prostředí je pro tento vývoj základním předpokladem.
- Pro dosažení zdraví je zásadní rozšíření a dostupnost medicínského, psychologického a dalšího poznání.
- Informované názory a aktivní spolupráce na straně veřejnosti mají zásadní důležitost pro zlepšení zdraví lidí.
- Vlády zodpovídají za zdraví svých občanů, které může být naplněno zajištěním adekvátních zdravotních a sociálních opatření.
Dotazníkové měření kvality života
Při měření kvality života související se zdravím (HRQOL − health-related quality of life) je proto nyní před pokusy o objektivní „měření“ upřednostňován subjektivní pohled pacienta (17). Nástrojem pro subjektivní měření kvality života jsou dotazníky, které byly a jsou hojně využívané (18–21). Není pochyb o tom, že je třeba používat profesionální standardizované dotazníky. Nejčastěji používanými generickými (tj. obecnými, nespecifickými pro určitou diagnózu) dotazníky jsou SF-36 (22), EQ-5D (23) a WHOQOL-100 (24). Vedle těchto tří uvedených dotazníků existuje široká škála alternativních nástrojů pro měření kvality života související se zdravím (HRQOL), viz například jejich přehled na webových stránkách Mapi Research Trust (http://www.proqolid.org).
Výzkumníci si ovšem často neuvědomují, že takový dotazník nelze jen tak přeložit a použít. Lokalizace do národního prostředí je složitá a zdlouhavá záležitost, která zahrnuje:
- překlad otázek tak, aby měly v novém prostředí naprosto stejný smysl;
- překlad odpovědí, aby v novém prostředí vyjadřovaly naprosto stejnou intenzitu;
- pilotní výpočet statistických hodnot pro dané teritorium.
Poslední bod vyžaduje komentář. Je známé, že obyvatelé různých zemí hodnotí stejný zdravotní stav různě i to že hodnoty HRQOL jsou determinovány vedle oblastí popsaných autory daného nástroje rovněž dalšími (skrytými) vlivy (25, 26). Proces překladu nástroje EQ-5D i jeho záludnosti popisují Rabinová et al. (27). Postup při vytváření české verze nástroje WHOQOL-100 popisují Dragomirecká a Bartoňová (28).
Dotazník WHOQOL-BREF a jeho česká verze
K nejstarším nástrojům pro měření kvality života související se zdravím patří dotazník Světové zdravotnické organizace WHOQOL-100 (14). Tento instrument vznikl jako výsledek práce pracovní skupiny WHOQOL tvořené zástupci 15 výzkumných center z celého světa. Má 100 otázek, které jsou uspořádány do 24 facet (podoblastí) a jedné nespecifické podoblasti. Každá faceta má čtyři položky (otázky). Facety byly původně uspořádány do 6 dimenzí: fyzické zdraví, psychologická oblast, úroveň nezávislosti, sociální vztahy, prostředí a spiritualita (28).
Stopoložková verze se ukázala být pro praxi příliš rozsáhlou, a proto byla následně vytvořena tzv. krátká verze WHOQOL-BREF s 26 položkami. Ta vznikla tak, že z každé z 24 facet byla vybrána pouze jedna otázka a ty byly doplněny o dvě položky celkového hodnocení. Tyto otázky byly rozděleny do 4 dimenzí: fyzická, psychologická, sociální oblast, prostředí (28). Tímto nástrojem se budeme zabývat dále v této poznámce.
Existuje několik „oficiálních“ verzí dotazníku WHOQOL-BREF, z nichž nejdůležitější jsou verze vydaná WHO v Ženevě (29) a americká verze vydaná Washingtonskou univerzitou (30). Tyto dvě verze se lehce odlišují. Rovněž v češtině existují dva překlady: Viktora Mravčíka a Evy Lajčkové z roku 2004 (31) a Evy Dragomirecké a Jitky Bartoňové z roku 2006 (28). Tyto verze se liší v přesných slovních formulacích a v pokynech pro využití. Zdá se, že (31) je prostý překlad anglické verze, zatímco (28) je plnohodnotná lokalizace provedená podle přísných pravidel převodu nástroje do jiných jazykových mutací (28, str. 16–17). Rozdíly jsou natolik zásadní, že mohou vést k posunům při interpretaci výsledků výzkumu. Některé příklady pro ilustraci uvádí tab. 1. Také stupně intenzity jsou v některých případech vyjádřeny odlišně (tab. 2).
Až potud by se situace mohla jevit úsměvnou. Instrumenty WHOQOL však lze volně použít k nekomerčním výzkumným účelům; k tomu stačí, pokud se uživatel zaregistruje. Když se obrátíte na české centrum WHOQOL v Psychiatrickém centru Praha, obdržíte překlad Dragomirecké a Bartoňové (28). (Situace se aktuálně komplikuje: Psychiatrické centrum Praha bylo transformováno na Národní ústav duševního zdraví. Ten na své webové adrese stále nabízí k prodeji publikaci (28), neuvádí však adresu, odkud je možné získat povolení nástroj používat. Sama dr. Dragomirecká je nyní zástupkyní vedoucí katedry sociální práce na Filozofické fakultě UK, a ani zde není žádný kontakt pro licenci WHOQOL uveden.) Pokud se však obrátíte na mezinárodní koordinační centrum WHOQOL při WHO v Ženevě (napíšete na whool@who.int, viz www.who.int/substance_abuse/research_tools/whoqolbref/en), obdržíte překlad Mravčíka a Lajčkové (31).
Obrácená stupnice
Instrument WHOQOL-BREF však skrývá ještě jednu past: otázky číslo 3, 4 a 26 mají obrácenou stupnici (obdobná situace je i u některých otázek dotazníku WHOQOL-100). Zatímco u většiny otázek je stupnice řazena tak, že 1 je nejhorší odpověď a 5 nejlepší (Jak moc Vás těší život? 1 – vůbec ne, 5 – maximálně), u těchto tří otázek je řazení od nejlepší k nejhorší odpovědi (Do jaké míry Vám bolest brání v tom, co potřebujete dělat? 1 – vůbec ne, 5 – maximálně).
Jednotlivé verze nástroje se s touto nástrahou vyrovnávají různým způsobem. Všechny se snaží zachovat stejnou grafickou úpravu (i to patří k požadavkům, které mají zvýšit srovnatelnost různých verzí). Anglická verze distribuovaná WHO v Ženevě (29) u těchto otázek přímo v dotazníku obrací pořadí bodování odpovědí:
V závěrečné tabulce s vyhodnocením je však uveden vzorec, který tuto stupnici znovu obrací, což je chybně:
Domain 1: a = (6 − Q3) + (6 − Q4) + Q10 + Q15 + Q16 + Q17 + Q18
Stejným způsobem je situace vyřešena v české verzi distribuované WHO v Ženevě (31), opět s chybným vzorcem v závěru:
Oblast 1: a = (6 − Q3) + (6 − Q4) + Q10 + Q15 + Q16 + Q17 + Q18
Jinak k tomuto problému přistupují zbylé dvě citované verze. Americká oficiální verze (30) ponechává stupnice u všech otázek od 1 do 5. V návodu na zpracování správně uvádí, že stupnici je třeba obrátit, ale nedává k tomu explicitní návod.
Konečně český překlad Dragomirecké a Bartoňové (28) také ponechává stupnice od 1 do 5, v doprovodném textu pak explicitně radí, jak výpočet provést, včetně kódu pro statistický program SPSS:
Diskuse a závěry
Dotazník WHOQOL-BREF je v českém prostředí poměrně hojně využívaný, zejména pro stanovení hodnot kvality života při různých onemocněních nebo zdravotních omezeních. Je to také oblíbený nástroj v různých bakalářských, diplomových i disertačních pracích, jak se lze přesvědčit na webových stránkách českých univerzit. Častěji je používána verze Dragomirecké a Bartoňové (28), ale ani verze Mravčíka a Lajčkové (31) nemá nulovou frekvenci. Vedle prací, kde autoři měli k dispozici celý metodický materiál, se vyskytují jiné práce, kde autoři zjevně pouze získali z internetu vlastní dotazník, ale pokyny k hodnocení se nezabývali.
Existence dvou „oficiálních“ překladů je nešťastná a může vést k chybné interpretaci provedených výzkumů. Autoři této poznámky se jednoznačně přiklánějí k verzi Dragomirecké a Bartoňové (28), v níž nenašli žádná kontroverzní místa. Autorky připravily českou lokalizaci přísně podle metodiky doporučované WHO. Při překladu dotazníku provedly dva nezávislé překlady do češtiny, jejich porovnání a posouzení bilingvními odborníky a zpětný překlad do angličtiny s cílem nalézt a opravit pojmové a významové diskrepance (28, str. 16). Škály pak konstruovaly podle stejné metodiky, jak byly konstruovány škály originálu, a konkrétní text k jednotlivým úrovním byl stanoven ve snaze získat ekvidistantní škálu, přičemž byly zohledněny cizojazyčné verze (28, str. 13 a 16). Autorky následně uvádějí své výsledky ve stanovení doménových skóre u české zdravé populace i u pacientů. Pro nástroj WHOQOL-BREF v české lokalizaci Dragomirecké a Bartoňové již bylo publikováno také několik studií popisujících zkušenosti s používáním tohoto dotazníku (32, 33).
Dotazník v české verzi (28) je v poslední době používaný i na Slovensku (34, 35). Práce slovenských pracovišť přinášejí další informace o využitelnosti nástroje WHOQOL-BREF; zajímavá data může přinést také srovnání naměřených hodnot mezi Českem a Slovenskem. I přes blízkost češtiny a slovenštiny by však bylo vhodné provést lokalizaci tohoto nástroje pro Slovensko. Je možné, že text některých otázek a vyjádření úrovní intenzity budou potřebovat drobnou korekci, aby byly výsledky dotazníku zcela srovnatelné.
Autoři práce prohlašují, že v souvislosti s tématem, vznikem a publikací tohoto článku nejsou ve střetu zájmů a vznik ani publikace článku nebyly podpořeny žádnou farmaceutickou ani jinou firmou.
Adresa pro korespondenci
doc. Mgr. Vladimír Rogalewicz, Ph.D.
Ústav sociálního a posudkového lékařství LF UK v Plzni
Alej Svobody 31
323 18 Plzeň
Tel.: 602 327 974
e-mail: vladimir@rogalewicz.cz
Zdroje
1. Guyatt G, Feeny D, Patrick D. Measuring health-related quality of life. Ann Inter Med 1993; 118: 622–629.
2. Hagerty MR, Cummins RA, Ferriss AL et al. Quality of life indexes for national policy: Review and agenda for research. Soc Indic Res 2001; 55: 1–96.
3. Ferriss AL. The quality of life concept in sociology. Am Sociol 2004; 35: 37–51.
4. Diener E, Suh E. Measuring quality of life: economic, social and subjective indicators. Soc Indic Res 1997; 40: 189–216.
5. Šolcová I, Kebza V. Kvalita života v psychologii: Osobní pohoda (well-being), její determinanty a prediktory. In: Hnilicová H (eds.). Kvalita života. Sborník příspěvků z konference konané dne 25. 10. 2004 v Třeboni. Institut zdravotní politiky a ekonomiky, Kostelec nad Černými lesy, 2004: 21–32.
6. Šolcová I, Kebza V. Prediktory osobní pohody (well-being) u reprezentativního souboru české populace. Československá psychologie 2005; 49: 1–6.
7. Kebza V, Šolcová I. Koncept osobní pohody (well-being) a jeho psychologické a interdisciplinární souvislosti. In: Blatný M, Dosedlová J, Kebza V, Šolcová I (eds.). Psychosociální souvislosti osobní pohody. Masarykova univerzita & Nakladatelství MSD, Brno, 2005.
8. Gavurová B, Hyránek E. Determinanty rozvoja jednodňovej zdravotnej starostlivosti na Slovensku. Ekonomický časopis 2013; 61: 134–154.
9. Šoltés V, Gavurová B. The functionality comparison of the health care systems by the analytical hierarchy process method. E&M Economics and Management 2014; 17: 100–117.
10. WHO. Constitution of the World Health Organization. Basic Documents. Forty-fifth edition. Supplement. World Health Organization, Geneva, 2006.
11. Hnilicová H. Kvalita života a její význam pro medicínu a zdravotnictví. In: Payne J a kol. Kvalita života a zdraví. Triton, Praha, 2005.
12. Potůček M a kol. Veřejná politika. Slon, Praha, 2005.
13. Hnilicová H, Bencko V. Kvalita života – vymezení pojmu a jeho význam pro medicínu a zdravotnictví. Prakt Lék 2005; 85: 656–660.
14. WHO. Measuring quality of life: The World Health organization quality of life instruments (the WHOQOL-100 and the WHOQOL-BREF). World Health Organization, Geneva, 1997.
15. Sze S. WHO: from small beginnings. Forum interview with Szeming Sze. World Health Forum 1988; 9: 29–34.
16. Barták M. Zdraví a jeho determinanty v kontextu prevence rizikového chování. In: Miovský M a kol. Prevence rizikového chování ve školství. Nakladatelství Lidové noviny, Praha, 2015.
17. Gullone E, Cummins RA (eds.). The universality of subjective wellbeing indicators: a multi-disciplinary and multi-national perspective. Kluwer Academic Publishers, Boston, 2002.
18. Hnilica K, Hnilicová H. K životnímu stylu a kvalitě života astmatických pacientů I a II. In: Payne J a kol. Kvalita života a zdraví. Triton, Praha, 2005.
19. Daňková I, Dlouhý M. Měření zdravotního stavu pomocí dotazníku EuroQoL. Zdravotní politika a ekonomika 2001: 18–35.
20. Dlouhý M, Bezoušková J, Daňková I et al. Zdravotní aspekty kvality života starší populace s různou formou institucionalizované péče. Zdravotní politika a ekonomika 2001(4): 235–261.
21. Dlouhý M a kol. Kvalita života a zdravotně sociální péče. Institut zdravotní politiky a ekonomiky, Kostelec nad Černými lesy, 2002.
22. A community for measuring health outcomes using SF tools. Dostupné na: sf-36.org
23. EuroQoL Research Foundation. Dostupné na: http://www.euroqol.org/
24. WHO. The World Health Organization Quality of Life (WHOQOL). Dostupné na: http://who.int/mental_health/publications/whoqol/en/
25. Szende A, Williams A (eds.). Measuring self-reported population health: an international perspective based on EQ-5D. EuroQoL Group, 2004.
26. Kiadaliri A, Eliasson B, Gerdtham U. Does the choice of EQ-5D tariff matter? A comparison of the Swedish EQ-5D-3L index score with UK, US, Germany and Denmark among type 2 diabetes patients. Health and Quality of Life Outcomes 2015; 13: 145.
27. Rabin R, Gudex C, Selai C, Herdman M. From translation to version management: a history and review of methods for the cultural adaptation of the EuroQol five-dimensional questionnaire. Value Health 2014; 17: 70–76.
28. Dragomirecká E, Bartoňová J. WHOQOL-BREF, WHOQOL-100. World Health Organization Quality of Life Assessment. Příručka pro uživatele české verze dotazníků kvality života Světové zdravotnické organizace. Psychiatrické centrum, Praha, 2006.W
29. WHO. The World Health Organization Quality of Life (WHOQOL) − BREF. The World Health Organization, Geneva, 2004.
30. WHOQOL-BREF. U.S. Version. University of Washington, Seattle, Washington, USA, 1997.
31. Dotazník kvality života. The World Health Organization Quality of Life (WHOQOL) − BREF (Přeložili Viktor Mravčík a Eva Lajčková). World Health Organization, Geneva, 2004.
32. Dragomirecka E, Bartoňová J. Dotazník kvality života Světové zdravotnické organizace WHOQOL-BREF. Psychometrické vlastnosti a první zkušenosti s českou verzí. Psychiatrie 2006; 10: 144–149.
33. Bužgová R, Hájková M, Jasioková A. Zkušenosti s měřením kvality života dotazníkem WHOQOL-BREF u vybraných skupin pacientů. Kontakt 2009; 11: 246–251.
34. Koróny S, Ušiaková J, Gavurová B. Meranie kvality života u pacientov po totálnej endoprotéze vo vybranom zdravotníckom zariadení na Slovensku. Forum statisticum Slovacum 2015; 11: 95–104.
35. Sadovská M. Hodnotenie kvality života hospitalizovaných onkologických pacientov v paliatívnej starostlivosti. Paliatívna medicína a liečba bolesti 2012; 5: 62–66.
Štítky
Adiktologie Alergologie a imunologie Angiologie Audiologie a foniatrie Biochemie Dermatologie Dětská gastroenterologie Dětská chirurgie Dětská kardiologie Dětská neurologie Dětská otorinolaryngologie Dětská psychiatrie Dětská revmatologie Diabetologie Farmacie Chirurgie cévní Algeziologie Dentální hygienistkaČlánek vyšel v časopise
Časopis lékařů českých
![Číslo 2](https://www.prolekare.cz/media/cache/resolve/journal_issue/media/image_pdf/e24814f8bd8c777510906e7366eb23d5.jpeg)
- AI místo lékaře? Výzkum zkoumal ochotu Čechů konzultovat své zdraví s umělou inteligencí
- Metamizol jako analgetikum první volby: kdy, pro koho, jak a proč?
- Nejčastější nežádoucí účinky venlafaxinu během terapie odeznívají
- Horní limit denní dávky vitaminu D: Jaké množství je ještě bezpečné?
Nejčtenější v tomto čísle
- Poznámka k použití dotazníku kvality života WHOQOL-BREF v českém prostředí
- Pracovní stres a duševní zdraví – může práce vést k duševním poruchám?
- Sebevražednost − závažný zdravotně-společenský problém s možností prevence
- Mladistvý šedesátník prof. MUDr. Richard Češka, CSc., FACP, FEFIM