Doporučený postup při diagnostice a léčbě streptokoků skupiny B v těhotenství a za porodu
Autoři:
A. Měchurová 1; V. Unzeitig 2; R. Vlk 3
Působiště autorů:
Katedra gynekologie a porodnictví a Ústav pro péči o matku a dítě, Praha
1; Gynekologicko–porodnická klinika LF MU a FN Brno
2; Gynekologicko-porodnická klinika 2. LF UK a FN Motol, Praha
3
Vyšlo v časopise:
Prakt Gyn 2005; 9(5): 15-16
1. Úvod
Infekce streptokoky skupiny B (GBS, Streptococcus agalactiae) je významnou příčinou perinatální mortality a morbidity. Kolonizace (prevalence rektovaginálního nosičství) se pohybuje od 6 do 35 %, novorozenecká mortalita pak od 5 do 20 %. Primárním rezervoárem je gastrointestinální trakt se šířením do traktu urogenitálního.
2. Onemocnění novorozenců
Novorozenci jsou nejvíce ohroženi v prvních 24 hodinách života perakutně probíhající pneumonií či sepsí nebo pozdní formou s diagnostikovanou meningitidou či osteomyelitidou.
3. Rizikové faktory
Zvýšené riziko pro plod představuje prematurita – porod před 37. týdnem těhotenství, odtok plodové vody víc než 12 hodin před porodem a horečka (> 38°C) za porodu. Dalším rizikovým faktorem je anamnestický údaj o předchozím porodu dítěte s ranou GBS-infekcí.
4. Screening a léčba
Screeningu streptokokové infekce by se měly podrobit všechny těhotné ženy (s výjimkou žen s GBS pozitivní kultivací moči kdykoliv v průběhu těhotenství) mezi 35. až 38. týdnem těhotenství. Odběr kultivačních vzorků se provádí z postranních stěn dolní 1/3 pochvy. Odběr materiálu z rekta není přínosem, a tak kombinovaný odběr není indikován.
Vzorky jsou umístěny do transportního média. Standardní kultivační vyšetření umožňuje získat výsledek do 48 hodin. Toto vyšetření preferujeme před užitím tzv. rychlých diagnostických testů s vyšším rizikem falešně negativních výsledků.
Rychlé diagnostické testy využíváme pouze v časové tísni.
Těhotnou ženu před porodem seznámíme s výsledkem kultivačního vyšetření, s přínosem i rizikem intrapartální antibiotické (ATB) profylaxe.
- Bude-li výsledek kultivačního vyšetření negativní, intrapartální antibiotickou profylaxi nepodáváme.
- Pokud kultivační vyšetření nebylo provedeno či jeho výsledek není k dispozici, aplikujeme antibiotickou profylaxi při přítomnosti jednoho z těchto rizikových faktorů:
- při předčasném porodu před 37. týdnem gravidity
- po předčasném odtoku plodové vody před 12 a více hodinami
- při zvýšené tělesné teplotě matky nad 38°C
- při pozitivní kultivaci moč v průběhu gravidity
- při porodu dítěte s časnou formou onemocnění GBS.
- Bude-li kultivace z pochvy pozitivní:
- antepartálně nepřeléčujeme (celkově ani lokálně)
- přeléčení infekce v průběhu těhotenství nesnižuje riziko onemocnění novorozence, neboť až 70 % žen je i přes léčbu rekolonizováno
- intrapartálně při nástupu děložních kontrakcí nebo po odtoku plodové vody aplikujeme antibiotika v infuzi (tabulka).
Komentář k volbě antibiotika:
Lékem 1. volby jsou antibiotika penicilinové řady:
- ampicilin v iniciální dávce 2 g, po 4 hodinách přidáváme další 1 g nebo
- penicilin G v iniciální dávce 5 mil. IU, po 4 hodinách aplikujeme 2,5 mil. IU.
Neporodí-li žena do 8 hodin od iniciální dávky, doporučujeme prodloužit interval podání na 1 g (event. 2,5 mil. IU) každých 6 hodin.
Při alergii (na penicilinovou řadu) s nízkým rizikem vzniku anafylaxe lze podat:
- cefazolin (Kefzol - iniciálně 2 g a dále 1 g každých 8 hodin).
Při alergii s vysokým rizikem vzniku anafylaxe podáváme:
- klindamycin v dávce 600 (900) mg po 8 hodinách nebo erytromycin 500 mg po 6 hodinách.
Vankomycin nepovažujeme za antibiotikum vhodné k profylaxi infekce GBS.
Antibiotikum je nejvhodnější podat více než 4 hodiny před porodem, jinak nebezpečí kolonizace plodu dramaticky narůstá. Podání antibiotika méně než 4 hodiny před porodem je jednoznačně indikováno, ale s klesajícím efektem na kolonizaci novorozence.
Při odtoku plodové vody u termínové gravidity a pozitivitě GBS podáváme ATB hned při příjmu na porodní sál a porod provokujeme dle doporučení o indukci porodu.
Bude-li v těhotenství pozitivní kultivace moči, lze předpokládat i masivní kolonizaci rekta a pochvy, a proto podáváme perorálně antibiotika podle citlivosti ihned a intrapartálně aplikujeme antibiotika dle přiloženého schématu.
Při elektivním císařském řezu, je-li zachován vak blan a nenastoupily-li děložní kontrakce, není podání ATB odůvodněno. Operujeme však v chráněném koagulu (aplikace ATB těsně před výkonem).
Antibiotickou léčbu ukončujeme s porodem plodu, pouze při jasném klinickém nálezu infekce matky doporučujeme pokračovat v léčbě
as. MUDr. Alena Měchurová, CSc.,
doc. MUDr. Vít Unzeitig, CSc.,
MUDr. Radovan Vlk
Katedra gynekologie a porodnictví a Ústav pro péči o matku a dítě, Praha,
Gynekologicko–porodnická klinika LF MU a FN Brno,
Gynekologicko-porodnická klinika 2. LF UK a FN Motol, Praha
Štítky
Dětská gynekologie Gynekologie a porodnictví Reprodukční medicínaČlánek vyšel v časopise
Praktická gynekologie
![Číslo 5](https://www.prolekare.cz/media/cache/resolve/journal_issue/media/image_pdf/553fb8335e68845555494b3f4e7d3134.jpeg)
2005 Číslo 5
- Horní limit denní dávky vitaminu D: Jaké množství je ještě bezpečné?
- Moje zkušenosti s Magnosolvem podávaným pacientům jako profylaxe migrény a u pacientů s diagnostikovanou spazmofilní tetanií i při normomagnezémii - MUDr. Dana Pecharová, neurolog
- Magnosolv a jeho využití v neurologii
- Nedostatek hořčíku se projevuje u stále více lidí
- Prevence opakovaných infekcí močových cest s využitím přípravku Uro-Vaxom
Nejčtenější v tomto čísle
- Paraaortální a pelvická lymfadenektomie - několik poznámek k operačním a pooperačním opatřením, komplikacím
- Perinatální infekce GBS
- Přednosti neinvazivní diagnostiky fetální anémie – kazuistika
- Předoperační lokalizace nehmatných mamárních lézí