Vybrané faktory prevence u seniorů
Functional fitness is of great importance to the older persons, being an important asset for future years and extending their age. In relation to functional fitness, some parameters are important such as a proactive approach in the behavior of each individual, adherence to therapy of lifestyle diseases, physical activity and cognitive fitness.
We tried to explore the above factors in a sample of older persons who self-reported a proactive approach to their lifestyle. The sample comprised 38 subjects. Their median age was 70.5 years. Thirty-seven of them were found to have lifestyle diseases. Their treatment was initiated, including seniors’ education and adherence to therapy. The studied parameters of lifestyle diseases were controlled and returned to normal.
Physical activity was also monitored in these seniors. In the sample, 28 subjects showed good physical fitness, seven showed reduced physical fitness and three were so-called frail seniors. The classification followed current recommendations of the World Health Organization.
Cognitive testing revealed the lower limit of the normal range in four individuals who were indicated for further evaluation.
Prevention with targeted individual education of seniors in the “young-old” category, including those considering themselves as so-called active seniors, is very important. Preventive geriatrics can set the rules for improving functional fitness and thus delay dysfunction, and prolong healthy years.
Keywords:
prevention – Physical activity – Cognition – functional ability – lifestyle diseases
Autoři:
Bretšnajdrová Milena; Vindiš Jan 1 2
Působiště autorů:
II. Interní klinika gastroenterologická a geriatrická LF UP a FN Olomouc
1; Institut aktivního životního stylu, Fakulta tělesné kultury Univerzity Palackého v Olomouci
2
Vyšlo v časopise:
Geriatrie a Gerontologie 2022, 11, č. 4: 159-164
Kategorie:
Původní práce
Souhrn
Funkční zdatnost je pro seniory velmi důležitá, tvoří významnou devizu do dalších let a posouvá chronologický věk ve prospěch člověka. Ve vztahu k funkční zdatnosti jsou důležité některé parametry jako proaktivní přístup v chování každého jednotlivce, adherence k terapii civilizačních chorob, pohybová aktivita a kognitivní zdatnost.
Uvedené faktory jsme se snažili zmapovat u souboru seniorů, kteří sami uváděli, že mají aktivní přístup v rámci životního stylu. Ve sledovaném souboru bylo celkem 38 seniorů. Medián věku seniorů byl 70,5 roku. Výskyt tzv. civilizačních chorob v souboru byl u 37 seniorů. Jejich léčba byla nastavena včetně edukace seniorů a adherencí k terapii. Byla prokázána kompenzace sledovaných parametrů civilizačních nemocí k normě. U těchto seniorů byla sledována také pohybová aktivita, která ukázala, že z celkového počtu 28 seniorů jeví dobrou fyzickou zdatnost, 7 sníženou fyzickou zdatnost a 3 byli tzv. křehcí senioři. Hodnoceno ve vztahu k aktuálním doporučením Světové zdravotnické organizace. Vyšetřením kognice pomocí testů kognitivních funkcí bylo zjištěno, že 4 respondenti se nachází na dolní hranici normy a jsou indikováni k dalšímu vyšetření.
Prevence s cílenou individuální edukací seniorů v kategorii „rané stáří“, včetně těch, kteří se považují za tzv. aktivní seniory, je velmi důležitá: preventivní geriatrie dokáže nastavit pravidla pro zlepšení funkční zdatnosti a prodloužit zdravá léta.
Klíčová slova:
pohybová aktivita – prevence – kognice – funkční zdatnost – civilizační nemoci
Úvod
V České republice je několik desítek roků zřejmý trend prodlužování lidského věku, s výjimkou posledního období covidové pandemie, kdy střední délka života lehce poklesla. Obecně lze říci, že se dožíváme vyššího věku, ne však ve zdraví, ale v nemoci a závislosti na pomoci druhé osoby.(1) O prodlužování lidského věku hovoří i statistické databáze evropského charakteru,( 2) kde se uvádí tzv. zdravá délka života, a tedy naděje na dožití ve zdraví. Zajímavá je skutečnost, která je známá a zmiňovaná na konferencích: „Průměrný Čech žije 20 let svého života s nějakou formou nemoci, zatímco průměrný Švéd pouze 3 roky.“ (Vrablík).(3)
Z tohoto úhlu pohledu je důležité dělení na chronologický věk a věk funkční – biologický, který je daleko důležitější.
Chronologický věk je určen datem narození. O biologickém věku a morfologickém stavu nic nevypovídá. Jednoznačnou výhodou je snadná porovnatelnost.(4)
Funkční – biologický věk. Přesná definice biologického věku není jednoduchá, je to hypotetické označení konkrétní míry zestárnutí organismu. Teoreticky by měl být chronologický věk totožný s věkem funkčním. Praxe však ukazuje individuální rozdílnosti chronologického a biologického věku.(5) Hodnocení funkčního věku je možné různými metodami – stanovením homeostázy organismu, spektrální analýzou variability srdeční frekvence apod.(6) Zásadní je ovšem aktivita, především pohybová, která udržuje funkční zdatnost orgánových systémů.
Otázky
• Plní senioři sledovaného souboru doporučení k pohybové aktivitě?
• Jsou přítomné civilizační nemoci u sledovaného souboru seniorů?
• Lze najít signál poklesu kognitivních funkcí vyžadující sledování – riziko rozvoje kognitivního deficitu?
Pohybové chování
Pohybové chování se z hlediska intenzity pohybu skládá z pohybové aktivity, sedavého chování a spánku. Všechny tyto komponenty spolu úzce souvisí a navzájem se ovlivňují. Nejčastěji se o pohybovém chování mluví v rámci 24hodinových cyklů, tudíž čím více času během dne trávíme sedavým chováním, tím méně času nám zbývá na pohybovou aktivitu a spánek.(7)
Základním cílem pohybové aktivity je prodloužení aktivní, nezávislé fáze a zlepšení kvality života.(8) Dle aktuálního doporučení Světové zdravotnické organizace (World Health Organisation – WHO) by všichni starší dospělí měli pravidelně vykonávat pohybovou aktivitu. Konkrétně by se mělo jednat o minimálně 150 minut pohybové aktivity střední intenzity týdně. Mezi tyto aktivity patří rychlá chůze, jízda na kole, plavání nebo tanec. Zároveň platí doporučení provádět alespoň dvakrát týdně cvičení na posílení velkých svalových skupin a také třikrát týdně vykonávat cvičení s důrazem na funkční rovnováhu a koordinaci.
Poměrně velkou část dne trávíme sedavým chováním a kolikrát si to ani neuvědomujeme. Jedná se o čas strávený sledováním televize, čtením, ale také cestováním v dopravním prostředku. S ohledem na tuto skutečnost byla vydána doporučení, která apelují na snížení času tráveného sedavým chováním a zvýšení pohybové aktivity. Současně se doporučuje přerušovat dlouhé úseky sezení krátkou procházkou po místnosti, stejně tak je možno využívat aktivní transport (chůze, kolo). Podle kanadského doporučení k 24hodinovému pohybovému chování se uvádí, že by sezení nemělo překročit 8 hodin denně.(9)
Nejčastěji prováděným typem pohybové aktivity u seniorské populace je chůze. Z toho důvodu uvádíme i doporučené denní množství kroků. Přestože se u dospělé populace doporučuje 10 000 kroků, u starších jedinců se prokázal benefit již u 7500 kroků za den. Z toho plyne: čím více kroků, tím více udělám pro své zdraví.(10)
Tzv. civilizační choroby: kardiovaskulární nemoci jsou na prvních místech v příčinách úmrtí a Česká republika patří mezi země s vysokým rizikem kardiovaskulární mortality. Intervence na úrovni populace může snížit výskyt a úmrtí na kardiovaskulární onemocnění v Evropě o 50 %.(11) Arteriální hypertenze často předchází vzniku kardiovaskulárních nemocí a jeví zřetelný nárůst výskytu ve vyšších věkových skupinách, v dekádě od 55 do 64 let má vysoký TK 72 % mužů a 65 % žen. Podle WHO 25 % nemocných o své chorobě vůbec neví.
Nárůst demence v populaci je dalším velkým problémem a vyžaduje preventivní přístup a vyhledávání potenciálně nemocných. Podle údajů Státního zdravotnického ústavu se uvádí, že v Česku žije 150 000 pacientů s demencí, odhad předpokládá v roce 2030 nárůst na 180 000 se stále vzrůstajícím trendem.
Výzkum
Respondenti nad 65 let věku se přihlásili do programu „Nestárneme“. Proklamovali se proaktivním přístupem ke svému zdraví, nejevili známky nemoci, cítili se zdraví a považují se za aktivní. Program „Nestárneme“ zahrnoval zhodnocení vybraných komponent: BMI, kardiovaskulárního rizika (přítomnost HN, hodnoty TK, hyperlipoproteinemie, hodnoty glykemie), pohybového chování, orientační vyšetření kognitivních funkcí. Ve sledovaném souboru bylo celkem 38 seniorů, 28 žen (73,7 %) a 10 mužů (26,3 %). Z celkového počtu bylo 28 seniorů s dobrou fyzickou zdatností, 7 se sníženou fyzickou zdatností a 3 byli tzv. křehcí senioři. Medián věku seniorů byl 70,5 roku, minimální věk 65 let, maximální 86 let.
Body mass index (BMI) neboli index tělesné hmotnosti je ukazatelem výško-váhového poměru a používá se k posouzení míry obezity. Hranice byly stanoveny Světovou zdravotnickou organizací (WHO).(12)
Monitoring pohybového chování seniorů
Pohybové chování bylo zaznamenáváno pomocí akcelerometrie. Akcelerometr je přístroj měřící zrychlení v reálném čase.(13) Samotný monitoring pak trval 7 po sobě následujících dní a nocí v podmínkách běžného života. Pro monitoring byly využity tři akcelerometry. První byl umístěný na nedominantním zápěstí pomocí silikonového náramku ve formě hodinek a sloužil pro 24hodinový monitoring intenzity pohybového chování a spánku, druhý byl umístěn na přední stranu pravého stehna, přibližně uprostřed mezi předním horním kyčelním trnem (spina iliaca anterior superior) a čéškou (patella), pomocí fixační náplasti a sloužil pro získání 24hodinových dat o poloze a pohybu dolní končetiny. Třetí akcelerometr byl umístěný v kapsičce a upevněný na pravém boku, zhruba nad spina iliaca anterior superior, kde zaznamenával údaje o poloze a pohybu trupu. Tento akcelerometr se jako jediný na spánek odkládal, proto byli participanti upozorněni, aby si ho těsně před spánkem odložili a ihned ráno po probuzení nasadili.
Individuální profil pohybového chování vychází z modelu 24hodinového pohybového chování. Jednotlivé komponenty byly vypočítány jako týdenní průměr naměřených hodnot jednotlivých komponent. Výsledný model pak představuje skladbu pohybového chování v průměrném dni sledovaného týdenního období.
Hodnocení fyzické zdatnosti. Pro hodnocení fyzické zdatnosti byla použita testová baterie Krátká baterie pro testování fyzické zdatnosti seniorů – SPPB (Short Physical Performance Battery). Testová baterie má celkem tři části: test rovnováhy (výdrž ve stoji spojném, semitandemovém a tandemovém), test rychlosti chůze (doba chůze na vzdálenost 4 m) a test vstávání ze židle (5× za sebou).(14)
Orientační zhodnocení kognitivních funkcí. Pro orientační hodnocení kognitivních funkcí jsme využili původní české inovativní testy Amnesia Light and Brief Assessment (ALBA), který může upozornit na poruchy krátkodobé paměti, a dotazník POBAV (vyjmenování obrázků a jejich vybavení).(15)
Zhodnocení kardiovaskulárního rizika. Sledována přítomnost HN, hodnot TK. Sledován byl výskyt hypercholesterolemie a její léčba. Stanovení přítomnosti kardiovaskulárního rizika pomocí algoritmu SCORE 2, SCORE2-OP.(16)
Charakteristiky sledovaného souboru seniorů
Ve sledovaném souboru bylo celkem 38 seniorů, 28 žen (73,7 %) a 10 mužů (26,3 %). Medián věku seniorů byl 70,5 roku, minimální věk 65 let, maximální věk 86 let. Tabulky 1 a 2 uvádí charakteristiky sledovaných parametrů pro celý soubor a zvlášť pro skupinu mužů a žen. V posledním sloupci tabulky je uvedena hodnota signifikance pro porovnání mužů a žen. Ve skupině mužů byla zjištěna signifikantně vyšší hladina glykemie (p = 0,046) a signifikantně vyšší hodnoty parametru HG (p < 0,0001). Ve skupině žen byl prokázán signifikantně vyšší výskyt osteoporózy (p = 0,008). Viz též grafy 1, 2, 3, 4.
Pohybové aktivity během týdne
U žen byl zjištěn signifikantně vyšší výskyt nadměrného sedavého chování než u mužů (p = 0,021). Výsledky jsou zobrazeny v tabulce 3 a grafech 5 a 6.
K analýze dat byl použit statistický software IBM SPSS Statistics verze 23 (Armonk, NY: IBM Corp.). Muži a ženy byli v kvantitativních parametrech porovnáni Mann-Whitneyovým U testem. K porovnání v kvalitativních parametrech byl použit Fisherův přesný test. Všechny testy byly dělány na hladině signifikance 0,05.
Výsledky
Výzkumu se zúčastnilo 38 seniorů, 28 žen (73,7 %) a 10 mužů (26,3 %). Medián věku seniorů byl 70,5 roku, minimální věk 65 let, maximální věk 86 let, nejčastější stupeň vzdělání středoškolské.
Z anamnestických údajů vybraných kardiovaskulárních onemocnění (HN a hypercholesterolemie) bylo prokázáno, že arteriální hypertenze byla zjištěna u 60 % respondentů, hypercholesterolemie u 70 % respondentů. V anamnestických datech byl sledován také výskyt onkologických onemocnění, jejich četnost byla u 30 % respondentů, výskyt DM 15 %, deprese 20 %, osteoporóza 65 %. Parametr hmotnosti ve sledovaném souboru prokázal výskyt obezity (BMI >35) u 10 % sledovaného souboru, hodnotu BMI 25–31 vykazovalo 50 % a BMI < 25 u 30 % respondentů.
Všichni respondenti, kteří uváděli arteriální hypertenzi v předchorobí, měli zavedenou terapii, TK byl aktuálně naměřen v normě. Rovněž respondenti, kteří anamnesticky uváděli hypercholesterolemii, měli hodnoty lipidového spektra v normě. U respondentů s DM v souboru žen glykemie vykazovaly normu, u mužů naměřené hodnoty glykemie vykazovaly vyšší hodnoty i při nastavené terapii (p = 0,046). Ve skupině žen byl prokázán signifikantně vyšší výskyt osteoporózy (p = 0,008).
Pohybová aktivita během dne. Sledována byla pohybová aktivita během dne. Pohybová aktivita byla hodnocena ve vztahu k doporučené pohybové aktivitě dle WHO. V našem souboru bylo prokázáno, že neaktivních bylo 15 % účastníků, velmi aktivních 3 %, převládá hodnocení méně aktivní 53 %.
Sedavé chování. Nadměrné sedavé chování bylo zaznamenáno u 85 % respondentů. U žen byl zjištěn signifikantně vyšší výskyt nadměrného sedavého chování než u mužů (p = 0,021). Sedavé chování zdraví neohrožující bylo prokázáno u 7 %.
Soubor byl sestaven se zájemců, jak bylo uvedeno, kteří se považují za aktivní a cítí se zdraví. Zhodnocení výskytu nemoci u našich zájemců ukázalo, že u všech respondentů byla evidována přítomnost choroby s výjimkou jednoho respondenta, který neměl žádnou diagnózu a pro žádná sledovaná onemocnění se neléčí. U žen byl v anamnestických datech větší výskyt osteoporózy.
Zhodnocením vyšetření kognice pomocí kognitivních testů bylo zjištěno, že 4 (1,5 %) respondentky se nachází na dolní hranici uvedených testů a jsou indikovány k dalšímu vyšetření. Nadprůměrných hodnot v kognitivních testech dosahovalo 6 respondentů (2,28 %).
Diskuse
Aktivní přístup, péče o své zdraví, celková životospráva včetně kognitivního tréninku může významně přispět ke snížení mortality a disability. V našem sledování odpovídá skutečnosti, že výskyt nemocí, tzv. civilizačních chorob, můžeme pozorovat u obyvatel nad 65 roků a je předpoklad, že s těmito nemocemi budou respondenti žít několik desítek roků. Díky praktickým lékařům a úsilí České kardiologické společnosti je nastaven systém prevence kardiovaskulárních onemocnění. Všichni respondenti (i když se považovali za aktivní) vykazovali v oblasti pohybové aktivity menší aktivitu, než uvádějí doporučení WHO, a dominovalo sedavé chování. Mají nicméně snahu a odhodlání v aktivním přístupu pokračovat a redukovat množství sedavého chování s cílem snížit riziko obezity.(17)
Na úrovni chromozomální můžeme určit biologický věk hodnocením telomer, které se starají o stabilitu během buněčného dělení a chrání naši DNA.(18)
O biologickém věku nám vypovídá stav autonomního nervového systému (ANS). Úkolem ANS je udržovat stálost vnitřního prostředí organismu (homeostázu), která s věkem klesá.(16) Mezi preventivní postupy redukující mortalitu a zlepšující kvalitu života se řadí pohybová aktivita, spánek, redukce hmotnosti, cvičení, snížení kalorického příjmu, meditace.(19) Uvedené faktory zasahují i na úrovni buněčné úpravy homeostázy.
V oblasti geriatrie má vyšetřování seniorů s potenciálně ohroženým zdravím včetně geriatrických rizik základy z dřívějších roků.(20) Dlouhodobě se hovoří o důležitosti preventivních opatření, zaměřujících se na snížení rizika vzniku onemocnění a udržení funkční zdatnosti i soběstačnosti.(21) V současné době se pro stanovení funkčních schopností u seniorů výrazně rozšířilo spektrum testů.(22) Odhalení včasných poruch – nejen kognitivních, ale i poruch chování a osobnosti – ve vyšším věku je důležité pro jejich motivaci.(23)
Za limit naší práce považujeme skutečnost, že se jedná o studii malého počtu probandů, kteří se přihlásili do preventivního programu. Výsledky tedy nelze považovat za reprezentativní. Autoři chtěli spíše upozornit na důležitost prevence a zájem seniorů o ni, protože tato problematika je u nás stále podceňována, přitom preventivní postupy mohou mít významný dopad na zdraví stárnoucí populace.
Závěr
Uchování dobrého funkčního stavu vyžaduje od každého z nás velké nasazení. Týká se to jak přístupu zdravotníků včetně pečlivě a individuálně nastavené medikace, tak proaktivního přístupu seniorů.
Obecným cílem geriatrické prevence je zpomalení involučního poklesu potenciálu zdraví. Naší snahou je předcházet nepřiměřené deterioraci funkčního stavu s ohrožením soběstačnosti seniorů, podporovat úspěšné stárnutí, kvalitu života, seberealizaci a sociální participaci seniorů.( 24) Objektem geriatrické prevence – preventivní gerontologie je funkční zdraví.
Jak říkají nestoři geriatrie: Přidat zdravá léta životu.
Korespondenční adresa:
MUDr. Milena Bretšnajdrová, Ph.D.
II. interní klinika gastroenterologická a
geriatrická LF UP a FN Olomouc
I. P. Pavlova 185/6
779 00 Olomouc
e-mail: milena.bretsnajdrová@fnol.cz
Zdroje
1. Český statistický úřad. Proměny věkového složení obyvatelstva ČR 2001-2005. (Cit. 2021-06-03). Dostupné z https://www.czso.cz/ csu/czso/promeny-vekoveho-slozeni- obyvatelstva-cr-2001-2050.
2. Healthy life years at birth by sex Statistics | Eurostat (europa.eu)
3. Vrablík M. Tisková konference II a III. Interní kliniky VFN. Zlepšit zdraví si můžeme nejlépe sami. 1. 6. 2022
4. Ďoubal J a kol. Teoretická gerontologie. Praha: Karolinum 1997: 9.
5. Kalvach Z. Úvod do gerontologie a geriatrie. Praha: Karolinum 1997: 15.
6. https://cs.m.wikipedia.org
7. Holmerová I, Jurašková B a kol. Průvodce vyšším věkem. Manuál pro seniory a jejich pečovatele. Praha: Mladá fronta 2014: 138–145.
8. Tremblay MS, Aubert S, Barnes JD, et al. Sedentary Behavior Research Network (SBRN) – terminology consensus project process and outcome. Int J Behav Nutr Phys Act 2017; 14(1): 75.
9. WHO quidelines on physical aktivity and sedentary behavior. World Health Organization 2020.
10. Ross R, Termblay M. Introduction to the Canadian 24-Hour Movement Guidelines for Adults aged 65 years or older: an integration of physical aktivity, sedentary bevariour, and sleep. 2020.
11. 4. Tudor-Locke C, Craig CL, Aoyagi Y, et al. How many steps/day are enough? For older adults and special populations. The internatinal journal od behavioral nutrition and physical aktivity 2011; 8: 80.
12. Táborský M. Konference Kardiovaskulární prevence. Jeden z nejdůležitějších úkolů. Olomouc 9. 9. 2021.
13. World Healt Organization. Body mass index – BMI. World Health Organization. Tetriewed from th World wide web 2006. Https:// euro.who.int/en/health-topics/ disease-prevention/nutrition/a-healthy-lifestyle/body-mass-index- bmi
14. Jørgensen MB, Gupta N, Korshø M, et al. The Phacto cohort: An overview of technically measured physical activity at work and leisure in blue-collar sectors for practitioners and researchers. Appl Ergon 2019; 77: 29–39.
15. Topinková E, Berková M, Mádlová P, Běláček J. Krátká baterie pro testování fyzické zdatnosti seniorů a její využití pro diagnózu geriatrické křehkosti v klinické praxi. Geriatrie a Gerontologie 2013; 1: 43–49.
16. Bartoš A, Raisová M. Testy a dotazníky pro vyšetřování kognitivních funkcí, nálady a soběstačnosti. Praha: Mladá fronta 2019: 29–31.
17. Vrablík M. Doporučené postupy kardiovaskulární prevence Evropské kardiologické společnosti. Remedia 2021: 573–581.
18. Vindiš J, Pechová J, Pelclová J. 24hodinový profil pohybového chování seniorů z hlediska jeho intenzity, typu a postury v kontextu obezity: Výsledky z pilotní studie během pandemie COVID- 19. Časopis lékařů českých 2021; 160: 310–316.
19. http://paloaltoprize.com/prize-two
20. Sinclair D. Konec stárnutí. 2020. Jan Melvil Publishing 2020: 64– 125.
21. Pacovský V. Geriatrická diagnostika. Medicína a praxe 1994: 51.
22. Topinková E, Neuwirth J. Geriatrie pro praxi. Galén 2005; 21.
23. Kuckir M, Vaňková H a kol. Vybrané oblasti a nástroje funkčního geriatrického hodnocení. Praha: Grada Publishing 2016.
24. Holmerová I, Jarolímová E, Jirák R. Poruchy chování osobnosti ve vyšším věku. Geriatrie a gerontologie 2021: 4: 216–219.
25. Čevela R, Kalvach Z, Čeledová L. Sociální gerontologie. Úvod do problematiky. Praha: Grada publishing 2012; 221.
Štítky
Geriatrie a gerontologie Praktické lékařství pro dospělé ProtetikaČlánek vyšel v časopise
Geriatrie a Gerontologie
![Číslo 4](https://www.prolekare.cz/media/cache/resolve/journal_issue/media/image_pdf/abce9f2593e41773f2e7955a42b69253.jpg)
2022 Číslo 4
- Není statin jako statin aneb praktický přehled rozdílů jednotlivých molekul
- Metamizol jako analgetikum první volby: kdy, pro koho, jak a proč?
- Srovnání antidepresiv SSRI, mirtazapinu a trazodonu z hlediska nežádoucích účinků
- Nejčastější nežádoucí účinky venlafaxinu během terapie odeznívají
- Antidepresiva skupiny SSRI v rukách praktického lékaře
Nejčtenější v tomto čísle
- Pilotní studie Mini-Cog na české populaci dospělých osob
- Opioidní analgetika v léčbě bolesti u geriatrických pacientů
- Vybrané faktory prevence u seniorů
- Souvislost mezi diabetes mellitus 2. typu a geriatrickými syndromy – co přinesly výsledky zahraničních studií