Vezikouterinní vlasová píštěl osm let po císařském řezu – kazuistika
Authors:
J. Špaček jr. 1; P. Navrátil 1; J. Kestřánek 2; J. Špaček 2; J. Doležal 3; M. Broďák 1
Authors‘ workplace:
Urologická klinika LF UK a FN, Hradec Králové, přednosta doc. MUDr. M. Broďák, Ph. D.
1; Klinika porodnictví a gynekologie, LF UK a FN, Hradec Králové, přednosta doc. MUDr. J. Špaček, Ph. D., IFEPAG
2; Centrum reprodukčního zdraví – Arleta, Kostelec nad Orlicí, vedoucí lékař MUDr. J. Doležal
3
Published in:
Ceska Gynekol 2013; 78(6): 528-530
Category:
Original Article
Overview
Cíl práce:
Popsat případ vezikouterinní píštěle vzniklé po císařském řezu, která se prezentovala symptomatologií vulvovaginálního dyskomfortu.
Typ studie:
Kazuistika.
Název a sídlo pracoviště:
Urologická klinika, Porodnická a gynekologická klinika LF UK a FN, Hradec Králové.
Metodika:
Popis případu.
Závěr:
Vezikouterinní píštěl je vzácná komplikace císařského řezu. Pro nespecifickou symptomatologii je její diagnostika obtížná a vyžaduje mezioborový přístup.
Klíčová slova:
fistula – operativní porod – sekundární sterilita – vulvovaginální dyskomfort
ÚVOD
Komunikace mezi močovým ústrojím a genitálním systémem jsou jednou z nejčastějších porodnických komplikací v rozvojových zemích. V našich podmínkách vznikají nejčastěji v souvislosti s léčbou u onkogynekologických onemocnění. U operační léčby benigních lézí či porodnických příčin jsou mnohem méně časté.
Mezi raritní patří vezikouterinní píštěl, tj. komunikace mezi močovým měchýřem a dělohou nebo děložním čípkem. Ty tvoří 1–4 % všech urogenitálních píštělí. Vzácně mohou představovat komplikaci spojenou s nejčastější porodnickou operací – císařským řezem. Tento druh píštělí nemá většinou žádnou typickou symptomatologii, často se prezentuje poměrně nenápadně, a proto jejich diagnostika nebývá snadná.
VLASTNÍ POZOROVÁNÍ
Pacientka ve věku 37 let (sekundigravida, primipara, v anamnéze jedenkrát spontánní potrat) s recidivujícím vulvovaginální dyskomfortem (rekurentní výtoky, které nereagovaly na opakovanou protizánětlivou léčbu), chronickými bolestmi v podbřišku a sekundární sterilitou byla odeslána na naši kliniku z centra asistované reprodukce. Pacientka dávala vznik obtíží do přímé souvislosti s císařským řezem před osmi roky, který byl proveden na mimoklinickém porodnicko-gynekologickém oddělení z indikace hrozící hypoxie plodu. Pooperační období a šestinedělí proběhlo zcela bezproblémově. Obtíže začaly nastupovat postupně přibližně za 3–4 měsíce, pro opakující se výtoky byla opakovaně léčena antimikrobiálně a posléze též pro nemožnost koncepce. Z tohoto důvodu byla dále v péči centra asistované reprodukce, odkud bylo domluveno i konziliární urologické vyšetření. Těsně před odesláním na kliniku ošetřující gynekolog provedl diagnostickou hysteroskopii popisující nespecifický lokální nález na sliznici v oblasti děložního fundu. V rámci vstupního vyšetření byla na urologické klinice doplněna cystoskopie a nativní low dose počítačová tomografie břicha. Právě hysteroskopické, cystoskopické a CT vyšetření byly rozhodující pro definitivní diagnózu vezikouterinní píštěle. Po dohodě s gynekologem byla indikována abdominální operační revize. Peroperační nález potvrdil přítomnost zánětlivého pseudotumoru, který byl lokalizován mezi vrcholem močového měchýře a přední stěnou děložního fundu. Během operace byla provedena resekce tohoto útvaru, při které byla otevřena děložní dutina a zároveň močový měchýř. Sutura měchýře a sutura dělohy se odlehčila pomocí „omental flap“, jenž byl inzerován mezi měchýř a dělohu. Močová cévka se ponechala in situ pět dní. Pooperační průběh bylo možné hodnotit jako nekomplikovaný a pacientka byla propuštěna sedmý pooperační den. K další péči byla předána zpět do centra asistované reprodukce.
DISKUSE
Vezikouterinní píštěl je nejméně častým typem urogenitální píštěle. Ta je definována jako patologická komunikace mezi močovým měchýřem a dělohou nebo děložním čípkem. Během první poloviny dvacátého století bylo takovýchto případů popsáno přibližně 100. Do konce tisíciletí bylo ve světové literatuře popsáno celkem okolo 800 případů [6]. Tento nárůst incidence souvisí samozřejmě se stoupající frekvencí císařských řezů [4, 5].
Vezikouterinní píštěl může mít časnou nebo pozdní prezentaci. Jako příčinu zmiňují publikované případy především porod císařským řezem (až 88 % případů), dále komplikovaný vaginální porod nebo instrumentální revizi dutiny děložní [4]. Základní klinické symptomy, které provázejí konkrétně vezikouterinní lokalizaci píštěle, mohou být inkontinence moči (prezentace formou trvalého výtoku), cyklická hematurie – menourie a amenorea (Youssefův syndrom); dále to může být bolest v podbřišku, infertilita, infekce dolních močových cest a recidivující výtok [3, 5, 7, 8]. Tyto symptomy však nemusí být nijak pregnantně vyjádřené, jak na to upozorňuje náš případ a diferenciálně diagnostické rozpaky se mohou extrémně protahovat.
Diagnostika by se měla opírat o kompletní odběr anamnestických dat, základní gynekologické vyšetření, ultrasonografii [1]. V případě urologického vyšetření přichází do úvahy cystoskopie, event. cystografie [6]. V rámci diagnostického algoritmu může gynekolog eventuálně indikovat hysteroskopii nebo hysterosalpingografii [3]. Ústředním problémem, se kterým se potýkáme, je však to, že na tuto možnost většinou primárně nemyslíme (pokud nejde o velkou komunikaci) a vlastní diagnóza často vzniká postupně, even-tuálně vyvstává per exclusionem. Mezi konzervativní a operační léčbou volíme podle velikosti píštěle a klinického stavu [6].
Náš případ považujeme za mimořádně zajímavý z hlediska charakteru průvodních projevů, které byly do jisté míry zastřené. Sice vyvolávaly vulvovaginální dyskomfort a podmiňovaly sekundární sterilitu, ale nikdy nenutily ošetřujícího gynekologa na tuto možnost myslet. S tím souvisela i délka trvání obtíží. Lze říci, že čím jsou méně nápadné projevy, tím obtížnější bývá diagnostika. Proto při patologiích postpartálního období spojených s inkontinencí moči, cyklickou hematurií [4], amenoreou [3, 4, 5], zejména však s úpornými a na běžnou léčbu nereagujícími výtoky, je třeba myslet na patologickou komunikaci mezi močovým měchýřem a dělohou.
Z hlediska narůstající frekvence císařských řezů je třeba neustále apelovat na správnou chirurgickou techniku, která co nejvíce respektuje hranice jednotlivých orgánů. Prevence těchto komplikací je vzhledem k jejich vzácnému výskytu velmi obtížná. Důsledně by se mělo dbát na prázdný močový měchýř perioperačně a suturu uterotomie v dostatečné vzdálenosti od stěny močového měchýře a pečlivou hemostázu v oblasti dolního děložního segmentu. Při podezření na urogenitální píštěl by měl další postup vycházet z úzké spolupráce mezi gynekologem a urologem. To je tím nejlepším, čím můžeme nastalou si-tuaci vylepšit, a přispět tak k přesné diagnostice a adekvátní léčbě.
Práce byla podpořena projektem PRVOUK P37/04.
MUDr. Jiří Špaček jr.
Urologická klinika LF UKa FN Hradec Králové
Sokolská 581
500 05 Hradec Králové
e- mail: jiri.spacek@fnhk.cz
Sources
1. Alkatib, M., Franco, AV., Fynes, MM. Vesicouterine fistula following Cesarean delivery – ultrasound diagnosis and surgical management. Ultrasound Obst Gynecol, 2005, 26, p. 183–185.
2. Al Nuzin, LA., Kattan, S., Mustafa, MS. Vesicouterine fistula after a previous low vertical cesarean section (DeLee incision). Int J Obstet Gynecol, 1996, 55, p. 161–162.
3. Bagis, T., Gubel, S., Egilmez, T., et al. Unusual case of post-cesarean vesicouterine fistula (Youssef´s syndrome). Int J Urol, 2003, 10, p. 236–238.
4. Bettez, M., Breault, G., Carr, L., et al. Early versus delayed repair of vesicouterine fistula. Can Urol Assoc J, 2011, 5(4), p. E52–E55.
5. DiMarco, CS., DiMarco, DS., Klingele, CJ., et al. Vesicouterine fistula: a review of eight cases. Int Urogynecol J Pelvic floor Dysf, 2006, 17, p. 395–399.
6. Ibachie, GC., Njoku O. Vesico-uterine fistula; Br J Urol, 1985, 57, p. 438–439.
7. Mufarrij, PW., Ballert, KN., Nitti, VW. Fistulization between ectopic ureteral stump and uterus following nephroureterectomy: case report. Int Urogynecol J, 2009, 20, p. 1505–1507
8. Špaček, J., Buchta, V., Jílek, P., et al. Vulvovaginální dyskomfort a poruchy poševního prostředí. Praha: Grada Publishing, 2013, p. 271–275.
Labels
Paediatric gynaecology Gynaecology and obstetrics Reproduction medicineArticle was published in
Czech Gynaecology
![Issue 6](https://www.prolekare.cz/media/cache/resolve/journal_issue/media/image_pdf/63bf3946b7dbfc4c8e6d826afd8defe1.jpeg)
2013 Issue 6
Most read in this issue
- Postup u předčasného porodu s plodem na hranici viability (22.-25. týden) těhotenství
- Management předčasného odtoku plodové vody s ohledem na zánětlivé komplikace – naše zkušenosti
- Hypersenzitivní reakce po podání karboplatiny a paklitaxelu – naše pětileté zkušenosti
- Vliv způsobu porodu na ženskou sexualitu