Resekce pankreatu pro karcinom – nutnost stanovení stagingu onemocnění
Autoři:
M. Ryska
Vyšlo v časopise:
Rozhl. Chir., 2010, roč. 89, č. 12, s. 723-724.
Kategorie:
Úvodník
Je zřejmé, že provedení resekčního výkonu R0 u nemocného s duktálním adenokarcinomem pankreatu, ve spojení s adjuvantní chemoterapií, signifikantně prodlouží život nemocnému.
Náhled na některé aspekty resekce a lymfadenektomie se celosvětově liší. Především se často mluví o adekvátní onkologické radikalitě výkonu.
Touto otázkou se zabývala a zabývá celá řada chirurgů v průběhu posledních dvou desetiletí, kdy se resekční výkony staly pro pacienty poměrně bezpečnými, protože se podařilo výrazně snížit perioperační letalitu. Radikalita výkonu se posuzuje především ve vztahu k rozsahu lymfadenektomie, včetně eventuálního odstranění okolní tkáně, části cév nevyjímaje [1]. Nicméně zvýšení procenta resekability u nemocných s duktálním adenokarcinomem pankreatu ještě neznamená zvýšení radikality.
Důvodů, proč v současné době není zvýšená radikalita sledována zvýšeným přežíváním, je u duktálního karcinomu slinivky několik a spočívají především v biologické povaze nádoru. U tohoto tumoru je prokázáno perineurální šíření. Odstranění nádoru a lymfatické drenáže tak u pokročilého karcinomu slinivky nelze jednoznačně ztotožnit s výkonem radikálním. U 43–72 % nemocných lze nalézt maligní buňky v nervových pleteních a to i u nemocných ve skupinách UICC I a II. Do stejné kategorie problému zapadá skutečnost, že negativita N1 uzlin u duktálního karcinomu pankreatu prokázána rutinními vyšetřovacími postupy neznamená u minimálně 30 % operovaných negativitu N1-3 uzlin. Ani velikost nádoru do 2 cm není zárukou: u třetiny nemocných je pozorováno postižení lymfatických uzlin [2, 3]. Ostatně pomocí metody RT – PTC lze nalézt mikrometastázy v játrech u 13 ze 17 radikálně operovaných [4].
Není účelem této úvahy posuzovat možnosti standardního či rozšířeného výkonu [5] – viz článek v tomto čísle časopisu. Cílem je zdůraznit význam průběžně stanovovaného stagingu onemocnění. V souladu s jinými autory považuji za zásadní především stanovení předoperačního stagingu. Umožňuje ho vedle kontrastního CT endoskopická ultrasonografie s tenkojehlovou aspirační biopsií – EUS s FNAB [6, 7]. Právě na jeho základě by multioborový tým měl rozhodnout o strategii léčby.
Přesnost současných zobrazovacích technik (kontrastní CT vyšetření, resp. endo-ultrasonografické vyšetření) při diagnostice karcinomu pankreatu dosahuje v závislosti na velikosti ložiska tumoru 73–97 % s predikcí resekability 83, resp. 91 % [8]. Z toho plyne občasné překvapení chirurga způsobené větší pokročilostí onemocnění, kterou zjistí až při operaci. Hovoříme proto o významu peroperačního stagingu.
Definitivní staging onemocnění je stanoven po zhodnocení resekátu a uzlin patologem, pomůže na základě zhodnocení radikality rozhodnout o eventuálním podání adjuvantní terapie a stanovit velmi pravděpodobnou prognózu onemocnění. Nicméně definitivní staging je podmínkou nejen pro správné nastavení adjuvantní chemoterapie, ale i pro odhad prospekce života. Podle připraveného standardu péče by jeho stanovení mělo být podmínkou ukončení léčby na chirurgickém pracovišti a vykázání nákladů plátcům zdravotní péče. Je podmínkou kvalifikovaného předání pacienta do péče onkologům.
Nelze než souhlasit s názorem, že tyto výkony by měly být prováděny na specializovaných pracovištích, kde se problematikou léčby onemocnění pankreatu zabývají soustavně, kde provedení resekce není nahodilým výkonem a kde indikace k chirurgickému výkonu je podložena stanovením předoperačního stagingu, kde je stanoven i staging pooperační a definitivní. Jen tak je možné zajistit co největší benefit pro pacienty a udržet optimální náklady na léčbu těchto nemocných.
Prof. MUDr. Miroslav Ryska, CSc.
Chirurgická klinika 2. LF UK a ÚVN Praha
U Vojenské nemocnice 1200
160 00 Praha 6
e-mail: miroslav.ryska@uvn.cz
Zdroje
1. Glanemann, M., Shi, B., Liang, F., et al. Surgical strategies for treatment of malignit pancreatic tumors: extended, standard or local surgery? World J. Surg. Oncol., 2008, 123: 4–6.
2. Ohigashi, H., Ishikawa, O., Sasaki, Y., et al. K-ras point mutation in the nerve plexus around superior mesenteric artery in resectable adenocarcinoma of the pancreatic head. Arch. Surg., 2000, 135: 1450–1455.
3. Ishikawa, O., Ohigashi, K., Sasaki, Y., et al. Practical usefulness of lymphatic and connective tissue clearence for the carcinoma of the pancreas head. Ann. Surg., 208, 1988: 215–220.
4. Inoue, S., Nakao, A., Kasai, Y. et al. Detection of hepatic micrometastasis in pancreatic adenocarcinoma patients by two-stage polymerase chain reaction/restriction fragment lenght polymorphism analysis. Jpn J. Cancer Res., 1995, 86: 626–630.
5. Ryska, M. Radikalita resekčního výkonu u nemocných s karcinomem pankreatu z pohledu prodloužení života a jeho kvality. Rozhl. Chir. – v tisku.
6. Garcia, J. I., Munoz, E. D., Leon, A. L., et al. Impact of endoscopic ultrasound – quided fine needle biopsy for diagnosis of pancreatic masses. World J. Gastroenterol. 2007; 13: 289–293.
7. Santo, E. Pancreatic cancer imaging: Which method? JOP 2004; 5: 253–257.
8. Arciciacono, P. G., Carrara, S. Endoscopic ultrasonography: impact in diagnosis, staging and management of pancreatic tumors. An overview. JOP 2004; 5: 247–252.
Štítky
Chirurgie všeobecná Ortopedie Urgentní medicínaČlánek vyšel v časopise
Rozhledy v chirurgii
![Číslo 12](https://www.prolekare.cz/media/cache/resolve/journal_issue/media/image_pdf/ae30ac10d90a0861bbd6371f492805f0.jpeg)
2010 Číslo 12
- Metamizol jako analgetikum první volby: kdy, pro koho, jak a proč?
- Perorální antivirotika jako vysoce efektivní nástroj prevence hospitalizací kvůli COVID-19 − otázky a odpovědi pro praxi
- Léčba akutní pooperační bolesti z pohledu ortopeda
Nejčtenější v tomto čísle
- Vzácné pupeční abnormality
- Ambulantní excize perianálních duplikatur
- Solitární fibrózní tumor pleurální dutiny
- XLIF – nová technika náhrady meziobratlové ploténky bederní páteře: první zkušenosti