Obsah bakterií v probioticích dostupných na českém trhu
Authors:
V. Příbramská 1; J. Juránková 2; J. Lata 1; M. Šenkyřík 1; R. Kroupa 1
Authors‘ workplace:
Department of Internal Medicine and Gastroenterology, University Hospital Brno, Head Prof. MUDr. Petr Dítě, DrSc.
1; Department of Mikrobiology, University Hospital Brno, Head prim. MUDr. Alena Ševčíková
2
Published in:
Vnitř Lék 2005; 51(12): 1351-1355
Category:
Original Contributions
Overview
Probiotika jsou živé kultury mikroorganizmů příznivě působící na lidské zdraví a používané v léčbě mnoha chorob. Řada článků z USA i západní Evropy však popisuje nedostatečné informace o obsahu a množství bakterií v případě některých probiotik, a především fakt, že řada preparátů živé mikroorganizmy buď vůbec neobsahuje, obsahuje jiné, či v menším množství. Vzhledem k tomu, že zprávy týkající se probiotik dostupných u nás chybějí, zhodnotili jsme informace a kultivačně vyšetřili 13 u nás dostupných probiotik. U všech byly informace o rodu i druhu obsažených bakterií, údaj o množství (ze 7 kombinovaných preparátů však jen u 2 o množství jednotlivých druhů; v ostatních případech bylo udáno jen celkové množství bakterií). Ze všech preparátů byl vykultivován udaný rod minimálně v udaném množství. Informace jsou pro klinickou praxi tudíž dostatečné a obsah i množství bakterií odpovídá deklarovaným množstvím.
Klíčová slova:
probiotika - informace o léku - označení - kultivace
Sources
1. Metchnikoff E. Prolongation of life. New York: Putnam 1908.
2. Döderlein A. Das Scheidensekret und seine Bedeutung für das Puerperalfieber. (The vaginal transsudate and its significance for childbed fever.) Centralblatt für Bacteriologie 1892; 11: 699-700.
3. Cahn DR. Über die nach Gram färbbaren Bacillen des Säulingsstuhles (Bacilli of infant stools stainable according to Gram.) Centralblatt für Bakteriologie I. Abteilung Originale 1901; 30: 721-726.
4. Lilly DM, Stillwell RH. Probiotics: growth promoting factors produced by microorganisms. Science 1965; 147: 747-748.
5. Fuller R. Probiotics in man and animals. J Appl Bacteriol 1989; 66: 365-378.
6. Havenaar R, Ten Brink B, Huis in't Veld JHJ. Selection of strains for probiotic use. In: Fuller R (ed). Probiotics: the scientific basis. London: Chapman and Hall 1992: 209-224.
7. Sartor RB. Probiotic therapy of intestinal inflammation and infections. Curr Opin Gastroenterol 2005; 21: 44-50.
8. Fooks LJ, Gibson GR. Probiotics as modulators of the gut flora. Brit J Nutrition 2002; 88: S39-S49.
9. Frič P. Probiotika v gastroenterologii. Aktuální přehled. Čes a slov gastroent a hepatol 2001; 55: 237-241.
10. Liu Q, Duan ZP, Ha DK et al. Synbiotic modulation of gut flora: effect on minimal hepatic encephalopathy in patients with cirrhosis. Hepatology 2004; 39: 1441-1449.
11. Weese JS. Evaluation of deficiencies in labeling of commercial probiotics. Can Vet J 2003; 44: 982-983.
12. Holzapfel WH, Haberer P, Geisen R et al. Taxonomy and important features of probiotic microorganisms in food and nutrition. Am J Clin Nutr 2001; 73: 365S-373S.
13. Majaama H, Isolauri E, Saxelin M et al. Lactic acid bacteria in the treatment of acute rotavirus gastroenteritis. J Ped Gastroenterol Nutr 20, 1995; 333-334.
14. Karpa KD Selecting probiotics. In: Karpa KD. Bacteria for Breakfast. Victoria (Canada): Trafford Publishing 2003: 237-261.
15. Saarela M, Lahteenmaki L, Crittenden R et al. Gut bacteria and health foods - the European perspective. Int J Food Microbiol 2002; 78: 99-117.
16. Becquet P. EU assessment of enterococci as feed additives. Int J Food Microbiol 2003; 88: 247-254.
17. Coeuret V, Gueguen M, Vernoux JP. Numbers and strains of lactobacilli in some probiotic products. Int J Food Microbiol 2004; 97: 147-156.
Labels
Diabetology Endocrinology Internal medicineArticle was published in
Internal Medicine
![Issue 12](https://www.prolekare.cz/media/cache/resolve/journal_issue/media/image_pdf/1123fcf304c99355849db9ad3d6455e8.jpeg)
2005 Issue 12
Most read in this issue
- Idiopatický hypereozinofilní syndrom a chronická eozinofilní leukemie (diferenciální diagnóza a terapie ve světle nových poznatků)
- Možnosti ultrasonografické diferenciace krčních a axilárních lymfadenopatií
- Vztah refluxní choroby jícnu k astmatu bronchiale a horním cestám dýchacím
- Idiopatická plicní fibróza