Spontánní sublinguální hematom jako manifestace získané hemofilie
Spontaneous Sublingual Haematoma as a Manifestation of an Acquired Haemophilia
Acquired haemophilia is a rare autoimmune disease, which can develop in the course of life and with its sudden manifestation can lead to a fatal end. In this case report, we present a patient with this disease, which was manifested by hematoma and swelling of the floor of the mouth.
Keywords:
acquired haemophilia, oedema, haematoma, floor of the mouth
Autoři:
I. Kalivoda 1
; J. Syrovátka 1
; R. Gašpierik 1; D. Klodová 2; J. Gumulec 3
Působiště autorů:
Oddělení Otorinolaryngologie a chirurgie hlavy a krku, Nemocnice Nový Jičín, a. s.
1; Oddělení klinické hematologie, Nemocnice Nový Jičín, a. s.
2; Klinika hematoonkologie a LF OU, Fakultní nemocnice Ostrava
3
Vyšlo v časopise:
Otorinolaryngol Foniatr, 67, 2018, No. 3, pp. 55-57.
Kategorie:
Kazuistika
Souhrn
Získaná hemofilie je vzácné autoimunitní onemocnění, které se může vyvinout v průběhu života a svou náhlou manifestací skončit i fatálně. Autoři popisují případ pacientky, u které se toto onemocnění projevilo hematomem a otokem spodiny ústní dutiny.
Klíčová slova:
získaná hemofilie, edém, hematom, spodina ústní dutiny
ÚVOD
Otok sublinguální krajiny a spodiny ústní dutiny bývá v běžné praxi vídán relativně často. Většinou se jedná o projev potravinové alergie, reakci po bodnutí hmyzem, angioedém, anebo může provázet infekční či nádorová onemocnění. Hematom v této lokalitě vzniká nejčastěji po úrazu nebo při předávkování léky ovlivňujícími hemostázu (1, 2). Získaná hemofilie jako příčina těchto stavů je velice raritní a v literatuře je zaznamenaných jen několik případů.
KAZUISTIKA
Na ORL ambulanci byla praktickým lékařem odeslána 73letá žena s jednodenní anamnézou bolesti jazyka a podjazykové krajiny, po které pozorovala spontánní vznik otoku a hematomu v této oblasti. Tento stav byl provázen zhoršeným polykáním a artikulací, jeho vzniku nepředcházel úraz, medikace léků ovlivňujících krevní srážlivost, cizí těleso ani potíže se zubní protetikou. Pacientka negovala horečky, noční pocení, zhoršené dýchání, tvorbu hematomů po těle a ani zvětšené lymfatické uzliny. Z dostupné dokumentace vyplynulo, že přibližně před 10 dny byla pacientka vyšetřena urologem pro makroskopickou hematurii bez definitivního diagnostického závěru. Po interní stránce se pacientka léčila jen s chronickou bronchitidou (nekuřačka) na inhalační léčbě, jinak byla zdravá, bez jiné trvalé medikace.
V ORL nálezu dominoval výrazný hematom a otok spodiny ústní dutiny a spodní strany jazyka (obr. 1, obr. 2 ) bez výraznějšího omezení pohyblivosti jazyka. Čelisti byly bezzubé, aktivní krvácení v ústní dutině nebylo přítomné, sliny byly čiré, horní dýchací cesty byly bez otoku. Pacientka byla přijata k hospitalizaci, bylo provedeno kontrastní CT vyšetření krku (obr. 3), kde bylo popsáno jen fokální prosáknutí oblasti kořene jazyka a spodiny ústní dutiny. Dále bylo provedeno hemokoagulační vyšetření s izolovaným prodloužením aPTT na 69,1 s (aPTT ratio 2,27) bez jiných změn základních koagulačních testů.
V dalším průběhu hospitalizace byla pozorována mírná progrese otoku a hematomu do oblasti glosoepiglotických valekul. Na základě konzultace s hematologem byla provedena rozšířená hemokoagulační vyšetření (vyšetření specifických faktorů, testy na průkaz inhibitoru faktoru VIII), kde byla potvrzena získaná hemofilie – aktivita faktoru VIII 2,6 % s průkazem specifického inhibitoru faktoru VIII v titru 19 BU (Bethesda Units). Pacientka byla směrována na intenzivní lůžko pro riziko rozvoje otoku supraglotické oblasti a dle ordinace hematologa bylo podáno 5000 j. antiinhibičního komplexu koagulačních faktorů (FEIBA NF®) a kortikoidy (metylprednisolon). Dále se již stav nezhoršoval, pacientka byla ve stabilizovaném stavu přeložena na vyšší hematologické pracoviště, kde bylo pokračováno v imunosupresní léčbě prednisonem (1 mg/kg/den) v kombinaci s cyklofosfamidem (50 mg/den) s dobrým efektem i tolerancí. Po dvou týdnech došlo ke zvýšení aktivity faktoru VIII z 2,6 na 6,2 % a k poklesu titru inhibitoru faktoru VIII z 19 na 4,4 BU. Otok i hematom sublinguální krajiny byly v regresi a stav nebyl komplikován dalším krvácením ani infekčními komplikacemi imunosupresivní terapie. Po pěti týdnech terapie již pomalu snižovanou dávkou prednisonu došlo k vzestupu aktivity FVIII na 362 % ( jedná se o obvyklé reaktivní zvýšení aktivity, je to reaktant akutní fáze zánětu) a k poklesu titru inhibitoru na 0,60 BU, po 13 týdnech léčby byla ukončena léčba cyklofosfamidem a po 16 týdnech i kortikoterapie. Kompletní hematologická odpověď charakterizovaná velmi dobrým klinickým i laboratorním obrazem trvá i po šesti měsících bez imunosupresivní terapie.
DISKUSE
Získaná hemofilie je vzácné, potencionálně život ohrožující autoimunitní onemocnění, při kterém se tvoří polyklonální IgG4 protilátky proti srážecím faktorům – nejčastěji proti faktoru VIII (2, 5).
Incidence získané hemofilie je dle literatury 1-2 na 1 milion lidí (3). Věková distribuce v populaci je bifázická s malým vrcholem převážně u mladých žen po porodu a velkým vrcholem v období 6. až 8. decénia (5). Mortalita tohoto onemocnění se udává mezi 8 % – 22 %, kdy nejvíc úmrtí bylo pozorováno v prvních týdnech iniciální manifestace (1).
Polovina případů je idiopatických, ostatní souvisí se stavy uvedené v tabulce 1 (1, 3, 5). Krvácení bývá závažnější než u dědičné hemofilie a bývá manifestováno v jiných lokalitách (měkké tkáně, gastrointestinální trakt, sliznice) než u dědičné poruchy, kde se krvácení projevuje primárně v kloubech (1). Závažné krvácení může způsobit kompartment syndrom, hemoragický iktus nebo obstrukci dýchacích cest (1).
Diagnostika je laboratorní – je prodloužen aktivovaný parciální tromboplastinový čas (aPTT), protrombinový čas a funkce trombocytů jsou normální. Pro přesnou diagnostiku se provádějí směsné testy s normální plazmou, které pomohou odlišit deficit faktoru od vlivu inhibitoru. Nedojde-li ke zkrácení prodlouženého aPTT ve směsi s normální plazmou, je zřejmé, že příčinou je inhibitor koagulačních faktorů. Navazuje stanovení aktivity faktoru VIII, a je-li snížená, i stanovení titru inhibitoru v BU. Modifikovaný test Bethesda kvantifikuje inhibitory proti faktoru VIII. Jedna jednotka Bethesda odpovídá množství inhibitoru, který způsobí inaktivaci 50% aktivity faktoru VIII v normální plazmě po inkubaci při teplotě 37 °C po dobu 2 hodin. (5).
V diferenciální diagnostice náhle vzniklého otoku / hematomu spodiny ústní dutiny zvažujeme:
- Flegmónu spodiny ústní dutiny (Ludwigovou angínu), absces v této lokalitě
- Hnisavou sialoadenitidu podčelistní slinné žlázy
- Trauma
- Nádor
- Angioedém způsobený jako možný projev některých antihypertenziv - ACE inhibitory
- Alergickou reakci
- Jiné poruchy koagulace
V případě krvácení v oblasti horních dýchacích cest by měla být zvažována orotracheální intubace. Časové prodlení může vyústit do velice stresující situace pro pacienta i ošetřující personál (3). Stav dyspnoe může rychle progredovat, intubace se nemusí zdařit a jedinou záchranou může být koniotomie (5). U naší pacientky bylo onemocnění diagnostikováno včas a hematologem nasazená léčba zabránila nutnosti zajištění dýchacích cest.
Léčba je v gesci hematologa a spočívá v rychlé diagnostice, zvládnutí krvácení a eradikaci inhibitoru pomocí imunosuprese. Zástavy krvácení lze dosáhnout především pomocí rekombinantního faktoru VIIa a aktivovaného protrombinového komplexu, které mají přibližně stejnou účinnost. Imunosuprese spočívá v kortikoterapii, v monoterapii, nebo v kombinaci s cyklofosfamidem, který může navýšit pravděpodobnost remise. Nové léky jako rituximab či cyklosporin A je možno použít ve druhé linii v případech, kdy se nedaří inhibitor faktoru VIII eradikovat. Ve vybraných případech s vysokým rizikem recidivujícího závažného krvácení, kdy nelze dlouze čekat na pomalu nastupující efekt imunosupresivní léčby, může být výhodné použít imunoadsorpci a vysoké dávky faktoru VIII (4, 6).
ZÁVĚR
Získaná hemofilie je vzácné, potenciálně fatální onemocnění. V případě nálezu hematomu spojeného s otokem spodiny ústní dutiny bez zjevného vyvolávajícícho činitele, je nutno pomýšlet i na tuto etiologii. Důležité je především zajištění dýchacích cest vzhledem k riziku sufokace, hemokoagulační vyšetření krve a nezbytná je mezioborová spolupráce s hematologem, který zajišťuje další léčbu.
Adresa ke korespondenci:
MUDr. Ivan Kalivoda, MBA
Oddělení ORL a chirurgie hlavy a krku
Nemocnice Nový Jičín, a.s.
Purkyňova 2138/16
741 01 Nový Jičín
e-mail: ivan.kalivoda@nnj.agel.cz
Zdroje
1. Al-Hilou, A., Reid, J., Kelly, R. et al.: Acquired factor VIII deficiency presenting as a floor of the mouth swelling. Case Reports [online]. 2011, 2011(aug04 1), bcr0520114235-bcr0520114235 [cit. 2017-05-22]. DOI: 10.1136/bcr.05.2011.4235. ISSN 1757-790x
2. Demissie, A., ShahanI, L., Khan A. et al.: Acquired haemophilia A initially diagnosed as angioedema. Case Reports [online]. 2013, 2013(aug06 1), bcr2013200246-bcr2013200246 [cit. 2017-05-22]. DOI: 10.1136/bcr-2013-200246. ISSN 1757-790x
3. Spindler, T., MC Goldrick, N., MC Mahon, J., et al.: Spontaneous sublingual haematoma in acquired haemophilia: case report. British Journal of Oral and Maxillofacial Surgery [online]. 2016, - [cit. 2017-05-22]. DOI: 10.1016/j.bjoms.2016.11.313. ISSN 02664356
4. Šmejkal, P., Buliková A., CHlupová G. et al.: ZÍskaná hemofilie A. Vnitř Lék. 2012, 58 (7 a 8), 155-162
5. Weise, J. B., Plendl, H., Gieseler, F., et al.: Akute Atemwegsverlegung durch erworbene Hämophilie A. HNO [online]. 2005, 53(5), 462-466 [cit. 2017-05-22]. DOI: 10.1007/s00106-004-1116-y. ISSN 0017-6192
6. Blatný, J., Blažek, B., Čermáková, Z. et al. Diagnostika a léčba získané hemofilie – konsenzuální doporučení Českého národního hemofilického program (ČNHP). Transfuze Hematol. dnes, 23, 2017, No. 2, p. 101-109.
Štítky
Audiologie a foniatrie Dětská otorinolaryngologie Hematologie a transfuzní lékařství OtorinolaryngologieČlánek vyšel v časopise
Otorinolaryngologie a foniatrie
![Číslo 3](https://www.prolekare.cz/media/cache/resolve/journal_issue/media/image_pdf/4575dded1b2f7b55f0f952beac9f9bae.jpeg)
2018 Číslo 3
- Ferinject: správně indikovat, správně podat, správně vykázat
- Romiplostim v léčbě refrakterní ITP v šestinedělí – kazuistika
- Význam monitorování hladiny anti-Xa u pacientů užívajících profylaktické dávky enoxaparinu − série kazuistik
- Nedostatek železa a použití intravenózní substituce v klinické praxi
- Isoprinosin je bezpečný a účinný v léčbě pacientů s akutní respirační virovou infekcí
Nejčtenější v tomto čísle
- Přehled implantátů pro kostní vedení a aktivních středoušních implantátů
- Spontánní sublinguální hematom jako manifestace získané hemofilie
- Silent sinus syndrom
- Role audiologických metod v diagnostice lézí mostomozečkového koutu