Potřeby starších křehkých lidí v nemocniční péči v kontextu modelu podpůrné péče – recenze publikované integrativní přehledové studie
Authors:
Mgr. Hana Bláhová; Mba Mba
Authors‘ workplace:
CELLO, fakulta humanitních studií UK, Praha
Published in:
Geriatrie a Gerontologie 2019, 8, č. 3: 138-140
Category:
Overview
Autoři studie a článku „Supportive care for older people with frailty in hospital“(1) identifikovali relevantní teorie a důkazy formou integrativní přehledové studie. Jejich projekt byl podpořen post-doktorandským výzkumným studiem Národního ústavu pro výzkum v oblasti zdraví v Anglii (Ref:PDF-2012-05-152). Výsledná zjištění a modely podpůrné péče by mohly sloužit i jako východisko pro zlepšení kvality péče o starší křehké pacienty v našich nemocnicích.
Úvod
Stárnutí populace a rostoucí počty starších křehkých osob v nemocnicích, by měly být výzvou ke zlepšení péče o tyto nemocné. Zdravotnická zařízení s akutní lůžkovou péčí by se proto měla cíleně zaměřit na zajištění specifických potřeb chronicky nemocných osob s cílem zajistit co možná nejlepší péči. Syndrom frailty významně ovlivňuje život člověka, jeho fyzické a psychické potřeby a potřebu sociální podpory. Péči o tuto skupinu nemocných zatím nelze považovat za optimální. Ve snaze se postarat o tyto nemocné lépe je kladen důraz na tzv. „podpůrnou péči“. Ta by měla překlenout mezeru mezi kurativní léčbou a paliativní péči. Podpůrná péče je přístupem, který zahrnuje multidisciplinární a holistickou péči, je zaměřena na intervence starších lidí, zejména těch, kteří vykazují syndrom frailty. Podpůrná péče směřuje k individuálním potřebám, možnostem a sociálním vazbám jednotlivce.
Autoři studie popisují základní informace a skutečnosti problematiky péče o starší křehké pacienty. Uvedená data vycházejí z relevantní literatury a článků autorů zabývajících se touto problematikou. Zároveň tímto ve svém příspěvku identifikují země, jež podpůrnou péči aplikují. Zdůrazňují, že poskytovat péči starším křehkým osobám je v systémech zdravotní péče i na mezinárodní úrovni velkou výzvou. Uvádí hlavní důvody toho, proč je dobré podpůrnou péči poskytovat. Mezi tyto výhody patří zohlednění křehkosti osob v podmínkách nemocniční péče, koordinované hodnocení a plánování péče zaměřené na individualitu člověka. Dalším důležitým krokem je zajistit dostatek kvalifikovaného personálu. Významnou roli hraje strategie řešení obav a nejistot pacientů a jejich rodin. Ty se týkají plánování budoucí péče a starosti z náhlých změn zdravotního stavu nemocného. Upozorňují na to, že je třeba také zajistit bezpečnost pacientů a minimalizovat jejich rizika. To se týká zejména pádů, vzniku dekubitů a dalších problémů vycházejících ze snížené fyzické kapacity pacienta. Někteří z citovaných autorů uvádějí, že je důležité zlepšit kontinuitu změn péče a to zejména v situacích, kdy je pacient vystavován častým změnám pobytem v různých zdravotnických zařízeních, překlady a předáváním do péče.
Cíle a metody studie
Cílem studie bylo identifikovat a integrovat takové poznatky, které by byly použitelné pro vytvoření základního rámce opatření podporujících péči o starší křehké osoby v nemocniční péči. Výzkum byl zároveň začleněn do rozsáhlejší studie zkoumání podpůrné péče v anglických nemocnicích. Hlavní výzkumnou otázkou bylo: Jaké jsou základní složky podpůrné péče a jak mohou být aplikovány na starší křehké osoby? Autoři studie chtěli získaných teoretických poznatků využít v reálné praxi se snahou zlepšit péči o tuto skupinu pacientů.
Studie byla zpracována metodou popsanou autory Whittemore a Knafl (2005). Hlavním kritériem vyhledávání byl pojem „podpůrné péče“(„supportive care“), zařazeny byly práce v anglickém jazyce publikované v období od ledna 1990 do prosince roku 2015. Důvodem volby počátečního roku byl ten fakt, že od tohoto data se v literatuře objevuje pojem podpůrné péče. Kritériem pro zařazení byly články zaměřené na koncepci podpůrné péče definovanou jako multidisciplinární a holistickou péči s dosažením nejlepší možné kvality života. Dále články informující o neuspokojených potřebách a názory zaměstnanců na péči o starší křehké osoby. Výzkum byl zaměřen na pacienty starší 65 let. Byly zahrnuty též články různých výzkumných metod a studií.
Byly použity databáze Cochrane Medline, EMBASE a CINHAL se zaměřením také na identifikaci šedé literatury pomocí Google Scholar. Bylo identifikováno celkem 2733 článků a po zohlednění stanovených kritérií založených na relevanci výzkumné otázky byl finální počet článků 52. Konečný vzorek zahrnoval empirická i teoretická data.
Výsledky studie
Z 52 finálních článků bylo zcela nejvíce článků o rakovině (42 %) a o paliativní péči či péči na konci života (29 %). Podle země publikujících autorů lze usuzovat, že je podpůrná péče chápána jako odlišný způsob péče o starší křehké pacienty ve Velké Británii, USA, Kanadě, Austrálii a některých dalších zemích. Bylo identifikováno celkem sedm témat. Ta tvoří základní rámec modelů a zásad péče o starší křehké osoby. Jednotlivé oblasti zahrnující konkrétní typy péče, tak jak je prezentují autoři článku, jsou uvedeny v tabulce výše.
Autoři dále upozorňují na některé oblasti, kterým je věnována v kontextu nemocniční péče poměrně malá pozornost. Tou je například kulturní podpora, která by umožňovala pacientům vyjádřit svá přesvědčení o nemoci a poskytované péči, jejich náboženské či duchovní přesvědčení a možnost vyjádřit názory na smrt a umírání. Relativně málo informací a výzkumů bylo také dohledáno v oblasti péče a vzdělávání pečovatelů, možnosti podílet se na klinických rozhodnutích, možnostech a plánování péče.
Závěry ze studie
Autoři uzavírají, že model podpůrné péče je natolik flexibilní, že vyhovuje individuálním potřebám starších lidí s různými schopnostmi a možnostmi. Tento typ péče přináší spíše komplexní posouzení potřeb pacienta než zaměření se na léčbu specifického zdravotního problému. Nicméně tento koordinovaný přístup by pomohl podpořit i léčbu pacienta. Podpůrná péče pomáhá pacientům a jejich rodinám lépe zvládat a pochopit novou životní situaci. Dále přispívá k řešení či zmírnění nejistot a obav pacientů a iniciuje pozitivní vztahy mezi všemi zainteresovanými stranami.
Na základě získaných poznatků autoři poukazují na to, že model podpůrné péče zahrnující sedm základních oblastí a principů, také koresponduje s existujícími definicemi jiných autorů, kteří se touto problematikou zabývají. Uvedený model je důležitý nejenom z hlediska získaných informací, ale také pro jeho praktické využití a výchozí strategií pro manažery nemocnic.
Článek byl připraven za podpory projektu AZV MZ NV18-09-00587 Dlouhodobá péče pro pacienty s demencí, analýza současné situace u nás a v Evropě, možnosti transformace institucionální péče s ohledem na zlepšení kvality života, kvalitu péče a využití a programu Univerzity Karlovy Progres Q22.
Mgr. Hana Bláhová, MBA
CELLO, fakulta humanitních studií UK, Praha
Sources
1. Nicholson C, Morrow EM, Hicks A, Fitzpatrick J. Supportive care for older people with frailty in hospital: An integrative review. Int J Nurs Stud 2017; 66: 60–71.
2. Whittemore R, Knafl K. The integrative review: updated methodology. Journal of advanced nursing 2005; 52(5): 546–553.
Labels
Geriatrics General practitioner for adults Orthopaedic prostheticsArticle was published in
Geriatrics and Gerontology
![Issue 3](https://www.prolekare.cz/media/cache/resolve/journal_issue/media/image/539c2aadbf5d71f71b17b78ea4469146.png)
2019 Issue 3
Most read in this issue
- Vybrané nástroje pro hodnocení geriatrické křehkosti
- Geriatrické škály a rehabilitace po zlomeninách proximálního femuru
- Virtuální realita jako způsob aktivizace v domovech pro seniory
- Vliv reminiscenční terapie na zdravotní stav a kvalitu života seniorů v dlouhodobé nemocniční péči – předběžné výsledky