Kolik dospívajících je v Česku ohroženo postižením mozku při zneužívání alkoholu?
:
L. Csémy 1; K. Nešpor 2
:
Oddělení léčby závislostí – muži, Psychiatrická nemocnice Bohnice, Prahaprimář MUDr. K. Nešpor, CSc.
2; Laboratoř sociální psychiatrie, Psychiatrické centrum Prahavedoucí PhDr. L. Csémy
11
:
Čes-slov Pediat 2013; 68 (6): 380-384.
:
Actual Topic
Mozek dospívajících je ve vztahu k alkoholu mnohem zranitelnější než v pozdějších letech. Pití alkoholu, zejména nárazové pití vysokých dávek (pití v tazích, binge drinking), představuje velké riziko pro mozek dospívajících, jejich vzdělání a uplatnění ve společnosti. Na základě reprezentativních dat shromážděných v Česku v rámci studie ESPAD v roce 2011 lze konstatovat, že nejméně 22,8 % dospívajících pilo v tazích třikrát nebo častěji během posledního měsíce. To by v populaci dospívajících narozených v letech 1994 a 1995 činilo téměř 50 tisíc osob. Necelých 40 % dospívajících ve věku 15 až 16 let mělo první zkušenost s alkoholem už před 12. rokem věku, což zranitelnost mozku ještě zvyšuje. Zneklidňující je už skutečnost, že naprostá většina dospívajících pije alkohol pravidelně, ačkoliv je to v rozporu se zákonem.
Uvedená zjištění mají dalekosáhlé důsledky ve zdravotní, ekonomické i sociální oblasti. Měla by motivovat k lepší prevenci na úrovni rodiny (Nešpor a Csémy, 2013), školy a zejména na celospolečenské úrovni.
Klíčová slova:
alkohol, adolescence, pití v tazích, mozek, kognitivní funkce
Úvod
Během dospívaní dochází k rychlému vývoji šedé hmoty těch částí mozku, které souvisejí s exekutivními funkcemi, jako jsou řešení problémů, plánování, pracovní paměť nebo zvládání emocí. Objem bílé hmoty mozku se zvětšuje ještě po 30. roce věku [4].
Pokusy na zvířatech i výzkumy prováděné u lidí jasně prokazují, že alkohol a jiné psychoaktivní látky včetně marihuany [7, 13] poškozují dospívající mozek mnohem více než v pozdějších letech. V případě alkoholu se za zvláště rizikové považuje pití vysokých dávek najednou a pití v tazích. Americká literatura považuje za pití v tazích (binge drinking) dávku odpovídající asi 58 gramům 100% alkoholu nebo vyšší. To platí u dospělých a tím spíše u dětí a dospívajících. Při pití v tazích se popisují strukturální abnormality mozku, např. menší objem hippocampu (tato oblast úzce souvisí s pamětí) i další změny. U dospívajících a mladých dospělých zneužívajících alkohol dochází k četným problémům. K nim patří zhoršená pozornost, poruchy verbální, prostorové a pracovní paměti, zpomalené psychomotorické tempo, horší schopnost se ovládat a rozhodovat [9, 12]. Kromě toho zneužívání alkoholu souvisí s antisociálním chováním a impulzivitou. Ještě více než u dospělých zhoršuje u dětí a dospívajících kognitivní funkce odvykací stav.
Na kognitivní funkce působí nepříznivě i úrazy hlavy. Úrazy jsou u dospívajících relativně časté i ve střízlivém stavu. Důvodem bývá větší tendence riskovat a nedostatek dovedností. Alkohol riziko úrazu ještě pronikavě zvyšuje. Podle autorů Jacobus a spol. [3] existuje souvislost mezi postižením bílé hmoty a rizikovým chováním u dospívajících. Může tak docházet k bludnému kruhu, kdy alkohol poškodí bílou hmotu, to zvýší riziko úrazu, což vede k většímu poškození mozku a k dalšímu pití alkoholu.
Pití v tazích a další ukazatele spotřeby alkoholu u českých dospívajících
Nálezy neurobiologického výzkumu mozku dokládají u dospívajících negativní dopady zneužívání alkoholu. V Česku dosud obdobný výzkum nebyl proveden, máme však data o konzumních zvyklostech českých dospívajících, která mohou naznačit, u jak velké části z nich je ohrožen normální vývoj mozku v důsledku zneužívání alkoholu.
Naše analýza se opírá o reprezentativní data shromážděná v ČR v rámci studie ESPAD v roce 2011. Ze shromážděných dat jsme pro účely tohoto sdělení vybrali dospívající narozené v letech 1994 a 1995, tedy dospívající, kteří v roce 2011 dovršili 16 a 17 let věku (n = 8223). Konzumní zvyklosti tohoto souboru jsou shrnuty v tabulce 1. Z dat v tabulce je zřejmá velká rozšířenost pití velkých dávek alkoholu mezi dospívajícími. Více než čtvrtina chlapců pila v tazích třikrát nebo častěji během posledního měsíce, u děvčat to bylo v 17 % případů. Přitom hranice pro pití v tazích byla ve studii ESPAD vyšší než v amerických nebo australských pracích, na něž jsme se v předchozím textu odvolávali (80 nebo více gramů 100% alkoholu při jedné konzumní epizodě oproti 58 gramům). Trvalá abstinence od alkoholu byla vzácná, uvedla ji méně než 4 % dotázaných. Z hlediska poškození mozku alkoholem v mladém věku můžeme za rizikovou pokládat téměř čtvrtinu dospívajících. Zmíněná literatura, zejména pak přehledná práce Hermense a spol. [2], uvádí i další faktory, které spolu s pitím v tazích mohou negativně ovlivnit dozrávání mozku. Je to raný začátek pití alkoholu a dlouhodobá expozice působení alkoholu (časté pravidelné pití). Proto jsme do tabulky 1 uvedli ještě procenta dospívajících, kteří měli první zkušenost s alkoholem v dětském věku (do 12 let), a procenta těch, kteří pravidelně a často konzumovali alkohol během posledních 12 měsíců a také posledních 30 dnů. Za vysoce rizikové můžeme považovat dospívající, kteří splňují všechna zmiňovaná kritéria, tj. začali pít alkohol v dětském věku, pili alkohol často a také často pili v tazích. Takto vysoce rizikových jedinců jsme identifikovali ve sledovaném vzorku 5,6 %, výrazně více mezi chlapci (8,5 % oproti 2,7 % u děvčat). Vybrané ukazatele spotřeby alkoholu u dospívajících zachycuje tabulka 1. Tabulka 2 uvádí, o jaký počet dospívajících by se jednalo vztaženo k celé populaci dospívajících narozených v letech 1994 a 1995.
Přinejmenším u 22,8 % (tj. téměř 50 tisíc dospívajících narozených v letech 1994 a 1995) je neurokognitivní vývoj ovlivněn alkoholem. Za maximálně ohrožené lze považovat 5,6 % (asi 12 tisíc osob) českých dospívajících, u nichž se výše zmíněné rizikové faktory kumulují.
Důsledky zneužívání alkoholu v dětství a dospívání
Důsledky zneužívání alkoholu u dětí a dospívajících jsou závažné a týkají se jich samých, jejich rodin i celé společnosti. Lze např. jmenovat následující rizika:
Důsledky pro jedince
- Vyšší riziko úrazů.
- Postižení kognitivních funkcí a z toho vyplývající nižší vzdělání, horší pracovní uplatnění a obtížnější adaptace ve společnosti.
- Poruchy chování, vyšší sklon k násilí. Agresivní jednání pod vlivem alkoholu vůči druhým i vůči sobě [10, 11].
- Později sociální problémy včetně bezdomovectví.
Rizika pro rodinu
- Vyšší riziko domácího násilí ve vztahu k rodičům, sourozencům, později i manželkám a vlastním dětem.
- Krádeže v domácnosti.
- Vyšší riziko požárů a poškozování společného majetku.
- Častější onemocnění související se stresem u osob ve společné domácnosti.
- Menší soběstačnost a péče o sebe. V pozdějších letech zanedbávání rodiny, rozvody, neplacení výživného atd.
Rizika pro širší společnost
- Častější šikanování.
- Horší vzdělání, nižší kvalifikace a pracovní uplatnění. Horší adaptace na trhu práce a obtížnější rekvalifikace.
- Vyšší riziko selhávání v zaměstnání, nezaměstnanosti a s ní související problémy.
- Vyšší násilná a majetková kriminalita [1].
- Vyšší riziko nemoci, invalidizace nebo předčasné smrti (tzv. roky ztracené v důsledku nemoci nebo smrti kvůli pití alkoholu).
- S výše uvedenými faktory souvisí i zhoršená produktivita práce a obrovské ekonomické škody.
Závěry pro praxi
Velký význam pro rozvoj kognitivních funkcí má v dospívání abstinence od alkoholu nebo alespoň to, že se začátek pití alkoholických nápojů posune do vyšších věkových kategorií. Z tohoto hlediska je situace u nás v evropském i světovém kontextu mimořádně nepříznivá. Ceny alkoholu jsou nízké a jeho dostupnost pro děti a dospívající je vysoká. To se děje soustavně v rozporu se zákonem.
Kromě opatření na celospolečenské úrovni má význam prevence v rodině (doma není alkohol dětem na očích ani dostupný, striktní zákaz pití alkoholu, dostatek času na dítě, přiměřená vřelost) [5]. Prevenci u dětí podstatně usnadňuje i léčba na alkoholu závislého rodiče. Ve školním prostředí se za efektivní považují soustavné a interaktivní programy zaměřené na nácvik relevantních dovedností. Každý zdravotník pracující s dětmi a dospívajícími by měl být schopen problémy působené alkoholem diagnostikovat a měl by v případě škodlivého užívání a závislosti provádět krátkou intervenci, případně předat dospívajícího ke specializované léčbě. Krátká intervence a včasná léčba může předejít postižení kognitivních funkcí i dalším škodám.
Zdá se, že kromě léčby a abstinence od alkoholu je pro vývoj mozku prospěšná i nějaká bezpečná fyzická aktivita. To se ale netýká např. fotbalu, tance nebo boxu, které riziko problémů s alkoholem zvyšují [6]. Při léčbě škodlivého užívání a závislosti na alkoholu u dospívajících může být kromě obvyklých způsobů léčby užitečná i rehabilitace kognitivních funkcí. Ta je prospěšná sama o sobě i jako prevence relapsů [2].
PhDr. Ladislav Csémy
Laboratoř sociální psychiatrie
Psychiatrické centrum Praha
Ústavní 91
181 03 Praha
e-mail: csemy@pcp.lf3.cuni.cz
Sources
1. Dietze P, Jenkinson R, Aitken C, Stoové M, Jolley D, et al. The relationship between alcohol use and injecting drug use: impacts on health, crime and wellbeing. Drug Alcohol Depend 2013; 128 (1–2): 111–115.
2. Hermens DF, Lagopoulos J, Tobias-Webb J, De Regt T, Dore G, et al. Pathways to alcohol-induced brain impairment in young people: a review. Cortex 2013; 49 (1): 3–17.
3. Jacobus J, Thayer RE, Trim RS, Bava S, Frank LR, Tapert SF. White matter integrity, substance use, and risk taking in adolescence. Psychol Addict Behav 2013; 27 (2): 431–442.
4. Krista M. Lindahl, Erika R. Gilbart, Natasha E. Wright and Skyler Shollenbarger: Dare to delay? The impacts of adolescent alcohol and marijuana use onset on cognition, brain structure, and function. Front Psychiatry, 01 July 2013. doi: 10.3389/fpsyt.2013.00053.
5. Nešpor K. Prevence návykových nemocí v rodině. Alkoholizmus a drogové závislosti (Bratislava) 2012; 47 (2): 115–120. Volně dostupné na www.drnespor.eu.
6. Nešpor K, Csémy L. Tělesná aktivita a návykové nemoci: překvapivá zjištění. Bulletin praktických lékařů ČR 2012; 22 (6): 52–54.
7. Nešpor K, Csémy L. Kolik dospívajících je v Česku ohroženo trvalým poškozením poznávacích funkcí v důsledku kouření marihuany? Prakt Lék 2013; 93 (1): 21–22.
8. Nešpor K, Csémy L. Prevence problémů působených alkoholem v rodině – nová zjištění. Prakt Lék 2013; 93: 57–58.
9. Parada M, Corral M, Mota N, Crego A, Rodríguez Holguín S, Cadaveira F. Executive functioning and alcohol binge drinking in university students. Addict Behav 2012; 37 (2): 167–172.
10. Scholes-Balog KE, Hemphill SA, Kremer P, Toumbourou JW. A longitudinal study of the reciprocal effects of alcohol use and interpersonal violence among Australian young people. J Youth Adolesc 2013, Jan 26. [Epub ahead of print].
11. Wong SS, Zhou B, Goebert D, Hishinuma ES. The risk of adolescent suicide across patterns of drug use: a nationally representative study of high school students in the United States from 1999 to 2009. Soc Psychiatry Psychiatr Epidemiol 2013, Jun 7. [Epub ahead of print].
12. Xiao L, Bechara A, Gong Q, Huang X, Li X, et al. Abnormal affective decision making revealed in adolescent binge drinkers using a functional magnetic resonance imaging study. Psychol Addict Behav 2013; 27 (2): 443–454.
13. Zalesky A, Solowij N, Yücel M, Lubman DI, Takagi M, et al. Effect of long-term cannabis use on axonal fibre connectivity. Brain 2012; 135 (Pt 7): 2245–2255.
Labels
Neonatology Paediatrics General practitioner for children and adolescentsArticle was published in
Czech-Slovak Pediatrics
![Issue 6](https://www.prolekare.cz/media/cache/resolve/journal_issue/media/image_pdf/d018cbfc688d29808650461281eae3ef.jpeg)
2013 Issue 6
Most read in this issue
- Minimally invasive repair of pectus excavatum
- Therapy of acute cough in children – evidence based review
- Radiological diagnostics of urinary tract in children at the Pediatric Faculty, Charles University in Prague in the second half of twentieth century has been described
- How many adolescents in the Czech Republic are endangered by brain damage due to alcohol abuse?